ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 99, 2022-01-18 14:00

וליד טאהא: חברות וחברים, שלום לכולם.

וליד טאהא: אנחנו מתחילים דיון בנושא: דווח על עבודת הוועדה למתחמים מועדפים או הוותמ"ל.

וליד טאהא: שלום, שלומי וסיגי מהמטה לתכנון.

וליד טאהא: החוק הזה, חוק הוותמ"ל, היה בעבר ועבד לסירוגין, הסתיים וחודש באוגוסט.

וליד טאהא: הייתה דרישה של הרשימה הערבית המיוחדת בהסכם הקואליציוני.

וליד טאהא: זאת אמנם הייתה דרישה שלנו אבל זה חוק שמיועד לכל המדינה.

וליד טאהא: אנחנו נבין מהחברים, שלומי וסיגי, על היקף הפעילות של הוותמ"ל, על התכניות מאז שהחוק חזר לפעולה – כמה תכניות ברמת הארץ קודמו וכמה בחברה הערבית.

וליד טאהא: רצינו לשמוע את מרכז המחקר אבל הם לא בזום.

וליד טאהא: הם מפעילים קריטריונים מחמירים של קורונה כולל לא להופיע בזום מחשש שהאומיקרון אולי עושה את זה גם באמצעות הזום.

אוסאמה סעדי: לכן לא השתתפתי בישיבות של הוועדה.

וליד טאהא: אוסאמה, עכשיו יש לך חסינות.

וליד טאהא: יש לך כרטיס מיוחד?

וליד טאהא: אנחנו גם מאחלים בריאות שלמה לכל אלה שסובלים עדין מהדבר הזה, ויש כאלה שסובלים ממנו באמת, ברמות קשות.

וליד טאהא: אנשים נבדלים מאחד לאחד אבל יש כאלה שנתפסים לזה קשה מאוד.

וליד טאהא: אנחנו רוצים להתחיל אצלכם, שלומי וסיגי, אתם תעשו את חלוקה, לתת רקע ואז תיכנסו לפרטים איך שאתם רואים לנכון.

וליד טאהא: בבקשה, שלומי, יו"ר מטה התכנון.

שלומי הייזלר: תודה, אדוני היושב-ראש.

שלומי הייזלר: אז באמת תכף סיגי תציג את הנתונים.

שלומי הייזלר: אני רוצה לומר בפתיחה שאנחנו לקחנו על עצמנו את דיוני הוותמ"ל – אגב, אנחנו משתתפים בבקשות הוותמ"ל, אני חייב לומר, ואנחנו משתדלים מאוד לעמוד בכל הבקשות והדרישות, גם של ראשי ערים, גם של פרטיים ואנחנו באמת בעומסים שאנחנו לא מכירים ותכף סיגי תפרט על זה.

שלומי הייזלר: אני רוצה לומר משפט אחד לפתיחה: לקחנו על עצמנו לעשות את התכניות בותמ"ל בשיתוף פעולה, ככל הניתן, גם עם ראשי הערים, גם עם השלטון המקומי וכמובן עם תנועת המושבים והחקלאים.

שלומי הייזלר: אני חייב לומר שיש לנו שיח מצוין עם כולם, ואני מאוד שמח על כך כי זה לא היה מובן מאליו.

שלומי הייזלר: אנחנו מתכוננים להעמיק את השיח הזה ולהגיע לכמה שיותר דברים מוסכמים.

שלומי הייזלר: אני רואה חלק מהאנשים מסביב לשולחן ואני אומר להם תודה.

שלומי הייזלר: אז זה כהקדמה, וסיגי תציג את הדברים, ברשות היושב-ראש.

וליד טאהא: כן, סיגי בארי, מתכננת הוותמ"ל, בבקשה.

סיגי בארי: תודה רבה.

סיגי בארי: אנחנו מאוד שמחים להיות פה היום, כבוד היושב-ראש, ועדת הפנים.

סיגי בארי: אנחנו באים לדווח על הפעילות שלנו לשנת 20-21 אבל זה בעיקר נובע מהחוק, שבסעיף 35 שלו מחיל חובת דיווח על ישימות החוק בפני ועדת הפנים - -

וליד טאהא: וואלה, את יודעת, יזמתי מבלי לדעת.

סיגי בארי: אז אנחנו שמחים להיות פה בדיוק אחרי חצי שנה - -

וליד טאהא: אבל תומר מעיר שזה לא קשור לדיווח.

סיגי בארי: זה לא קשור לדיווח?

תומר רוזנר: לא, הדיווח שלכם - - -

סיגי בארי: אז אני חשבתי שהנה הגיעה חצי שנה - -

וליד טאהא: אז מי עושה בעיות, אני או תומר, שלומי?

קריאה: סיגי, בשביל מה את צריכה לדווח?

סיגי בארי: בשביל מה?

סיגי בארי: אז אנחנו מאוד לבוא לפה, נתחיל בזה.

סיגי בארי: אתם יכולים לראות פה בשקפים - -

וליד טאהא: כן, הח"כים עם טאבלטים ויכולים לראות את המצגת מולם בטאבלטים.

סיגי בארי: יכולים לראות פה את הנקודות של איפה שהוותמ"ל אישר תכניות לפי סוגי המסלולים של פינוי-בינוי, החברה הערבית, מסלול כללי, ריבוי בעלים וכן הלאה.

סיגי בארי: אז קצת על חוק הוותמ"ל: ריכזנו פה את המטרות של החוק כפי שהן מופיעות – הגדלה מהירה של היצע יחידות הדיור, הגדלת היצע יחידות הדיור להשכרה ארוכת טווח ובמחיר מופחת ובאדום – כל פעם שיופיע משהו במצגת באדום זה מתוקף החוק החדש, אז נוספה מטרה רביעית לקידום ופיתוח סביב תחנות תחבורה ציבורית עתירת נוסעים.

סיגי בארי: שמנו פה גם טיים-ליין קצר בשביל לראות את גלגולי החוק לאורך השנים: החוק אושר ב-2014 כהוראת שעה לארבע שנים.

סיגי בארי: ב-2017 היה עדכון שהוסיף מסלולי פינוי-בינוי בקרקע פרטית מרובת בעלים.

סיגי בארי: החוק פג, הוארך, ומחודש יוני 2020 החוק פקע ופעלנו ללא חוק מחודש עד אוגוסט 2021, שבשעה טובה חידשנו אותו.

סיגי בארי: ריכזנו פה מסלולים, המסלולים שנמצאים מכוח החוק הישן היו קרקע בבעלות מדינה ומסלולי יישובי החברה הערבית.

סיגי בארי: ב-2017 נוספו שני המסלולים שהזכרתי, ואפשר לראות פה את השינויים שהחוק החדש ערך – גם בתנאי המינימום הוא היקשה קצת על קרקע בבעלות מדינה ומסלול מרובות בעלים – העלה את רף המינימום של יחידות הדיור.

סיגי בארי: נוספו שני מסלולים חדשים – מסלול של התכנון לחברה החרדית ומסלול מטרו מה שאנחנו קוראים, סביב תחנות המטרו בהתאם לתמ"א 70.

סיגי בארי: כמה מילים על העבודה ועל המאפיינים המרכזיים של הוותמ"ל: דבר ראשון – אנחנו נהנים להיות תכנית אחת בוועדה אחת, שזה אומר שני דברים: פעם אחת, זה מאפשר לנו סמכות נרחבת לשנות תכניות מתאר ותכניות ארציות, ודנו בזה הרבה בעת החוק.

סיגי בארי: אנחנו חושבים שאחריות גדולה מוטלת על כתפינו בנושא הזה ואנחנו מתייחסים לסמכות הזאת במלוא הרצינות.

סיגי בארי: לא ששים לעקוף, לא ששים לבטל ולהשתמש בזה בלי אחריות אלא ממש להשתמש בזה באחריות ובמשורה.

סיגי בארי: והדבר השני שזה אומר תכנית אחת בוועדה אחת – שאנחנו נדרשים לכלול את כלל הפתרונות באותה תכנית.

סיגי בארי: אי אפשר לעשות תכנית שמאפשרת יחידות דיור ולומר: טוב, תבוא תכנית אחרת שתסדיר את המת"ש, תבוא תכנית אחרת שתסדיר את קו החשמל.

סיגי בארי: לא, אנחנו צריכים להסתכל על התכנית כתכנית שמתממשת מחר בבוקר, וזה היתרון שלנו.

סיגי בארי: הנושא השני זה התגייסות כלל-ממשלתית.

סיגי בארי: בגלל שאנחנו תכנון אסטרטגי שהממשלה מכריזה עליו, אנחנו נהנים מהתגייסות כלל-ממשלתית לטובת המימוש של יחידות הדיור האלה.

סיגי בארי: הנושא השלישי זה השכרה ארוכת-טווח – אנחנו מגדילים את ההיצע ומכוח החוק אנחנו מאשרים אחוז מסוים מתוך יחידות הדיור שהן עבור יחידות דיור להשכרה.

סיגי בארי: ככל שהשנים עוברות אנחנו הופכים להיות מומחי תוכן למסלולים שבהם אנחנו מתעסקים, אם זה החברה הערבית וכל הקשיים שיש לקרקע שהיא בריבוי בעלים, באיחוד וחלוקה, בכל מיני בעלויות שהן בלתי-פורמליות – איך מאמצים אותן לתוך התכניות, אם זה פינוי-בינוי, כל הרעיון של שיתוף ציבור ואיך עושים אותו בשלבים ראשוניים כדי לגייס את הציבור לטובת חשיבה משותפת איך נכון תכנן וכן הלאה.

סיגי בארי: הדבר האחרון ששמנו פה זה אישור מהיר של מתחמי דיור מורכבים תוך הקפדה על איכות תכנון כי זה מה שאנחנו מאמינים בו.

סיגי בארי: אגב, אנחנו גם מאמינים שהקידום המהיר שלהם משפיע מאוד לטובה על איכות התכנון.

סיגי בארי: אם יודעים לעשות את הדברים האלה ביחד מקבלים מתכון שהוא מנצח.

סיגי בארי: יש פה את הרכב מליאת הוותמ"ל – אפשר לראות שהוא מורכב מיועצים מקצועיים שמייעצים לוועדה, מחברי ועדה ממשרדים שונים ורשויות מקומיות, כשבחוק שלנו מחויב שאחד מבעלי הרשויות המקומיות היא זו שהתכנית חלה בה, ובחוק החדש הוספנו את זה שאחד מחברי הרשות המקומית יהיה מיישובי החברה הערבית לרבות הדרוזית והצ'רקסית, ונוספו לנו שני משקיפים – משקיפה אחת יושבת פה, באולם היום, משקיפת המועצות האזוריות, ומשקיפת הרווחה, שאנחנו גם שמחים עליה.

סיגי בארי: היא תורמת מאוד לשיח, במיוחד ב - -

ובייצוג הערבי, הבדואי והצ'רקסי זה כללית, גם במקומות שלא קשורים ל...

סיגי בארי: זה מה שנוסף מכוח החוק.

יש גם נציג חרדי?

סיגי בארי: זה בתיקון של החוק הבא, תוכל להכניס.

סיגי בארי: עכשיו שיש מסלול של חברה חרדית - -

זה היה בחוק?

מתי?

סיגי בארי: לא, לא, התשובה היא לא.

תומר רוזנר: - - -

אבל התיקון הזה של הערבים זה - - -

סיגי בארי: זה בחוק החדש, האחרון.

וליד טאהא: כן, אנחנו הכנסנו אתכם לחוק החדש, את החרדים.

וליד טאהא: אתה לא אומר תודה, אתה שואל למה אין לך...

וליד טאהא: תגיד תודה בהמשך.

אין לי רק לוח זמנים מתי זה הולך לקרות.

וליד טאהא: למה?

וליד טאהא: שלומי ייתן לך את לוח הזמנים, לא אני.

לא, זה לא שאלה של כבוד, אדוני.

וליד טאהא: לא, ממש לא.

וליד טאהא: שאלה יפה.

הוותמ"ל, שידע שהוא מתכנן במקומות חרדיים שיש גם תדריך של איך בונים שכונות חרדיות וכל הדברים הללו – ולכן אני מציין את זה, לא בגלל שאני אומר שאני גם רוצה.

סיגי בארי: לא, לגמרי.

סיגי בארי: יש מסלול של החברה החרדית, אנחנו מאוד שמחים עליו - -

אז אפשר ליזום חקיקה כזאת, אדוני?

אתה תתמוך בזה?

וליד טאהא: שלומי, הנציבים היו בתוך החקיקה?

וליד טאהא: תומר?

וליד טאהא: הרכב המליאה?

כי אני לא זוכר שראיתי.

תומר רוזנר: כן, כן, בוודאי.

סיגי בארי: כמובן שיש מינויים שהם חברי ועדה, שהם נציגים של החברה החרדית – בני-ברק ורכסים.

סיגי בארי: הם באים - -

לא, כשדנים בתכניות שלהם.

שלומי הייזלר: לא, הם קבועים.

סיגי בארי: הם יכולים לבוא, הם חברים קבועים.

הם חבורים קבועים בותמ"ל?

שלומי הייזלר: כן, כן.

וליד טאהא: אז הנה, קיבלת תשובה יעקב.

וליד טאהא: תומר מבקש שתגידי את החברים של הרשויות המקומיות.

סיגי בארי: יונתן יקריא.

יונתן דקל: אז אני אקריא את הרשויות המקומיות: נהריה – וממלאי המקום שלהם הם באר-שבע, בני-ברק, טייבה, גני תקווה, ירוחם או קרית ים.

יונתן דקל: הכיסא השני הוא מטה יהודה וממלאי המקום הם: מעלה יוסף, לכיש, לב השרון, רכסים, אשכול.

יונתן דקל: הכיסא השלישי הוא זמר, וממלאי המקום הם: דיר אל אסד, חורה או - - - והרביעי כמובן זה התכנית ש - - -

וליד טאהא: אוקי.

סיגי בארי: קצת על ההליך של התכניות – אחרי שהן מוכרזות בממשלה, הן עוברות הליך טרום-סטטוטורי שכולל ישיבת שולחן עגול שאנחנו מאוד גאים בה.

סיגי בארי: זו ישיבה שבה כל מי שיש בו איזה שהוא עניין בתכנית מוזמן לבוא ולהעיר לפני שהתכנית מתגבשת.

סיגי בארי: ברגע שהתכנית מתגבשת, היא מתחילה את השלבים הסטטוטוריים שאתם יכולים לראות פה – הגשת תכנית, דיון להפקדה, הפקדה להתנגדויות, שמיעת ההתנגדויות ואישור התכנית כמו תכנית רגילה רק שיש לה לוחות זמנים יותר ספציפיים ומהודקים.

סיגי בארי: אחרי מתן תוקף, אנחנו עוקבים גם אחרי הביצוע של התכנית.

תומר רוזנר: השאלה אם החוק - - -

קריאה: יש את הצוות המייעץ.

תומר רוזנר: כן, כן.

תומר רוזנר: השאלה הנשאלת - - -

תרים את הרמקול, תומר, קשה מאוד לשמוע.

תומר רוזנר: - - יושב-ראש הוועדה גם אמר שיש המון פניות ובקשות.

תומר רוזנר: לפחות הייתי שמח לשמוע מה הקריטריונים שאתם מפעילים להחליט באיזה מתחמים אתם תעסקו, באיזה סדרי עדיפויות, שזה עוד לפני התהליך של התכנון עצמו?

וליד טאהא: זה השלב טרום.

וליד טאהא: ..

שלומי הייזלר: זאת שאלה מצוינת, בין היתר בגלל שבאמת יש המון פניות ואנחנו צריכים להחליט איזה תכניות תגענה לותמ"ל ואיזה לא.

שלומי הייזלר: אני מדבר על טרום צוות מייעץ, טרום הכרזה, טרום הליכים.

סיגי בארי: צוות מייעץ זה רק במצב של ריבוי בעלים.

סיגי בארי: יש לנו המון פניות, ואנחנו מסתכלים עליהן האם הן עומדות מכוח החוק פעם ראשונה – זו מסננת אחת.

סיגי בארי: מסננת אחרת זה מנכ"לית מינהל התכנון, שהיא בסופו של דבר זו שממליצה לקבינט, והיא עושה את זה באמצעות דברים שרשומים בחוק.

סיגי בארי: אנחנו מפיצים חוות דעת פעם אחת לרשות המקומית, אחר-כך לעוד גורמים כדי לשמוע - -

וליד טאהא: מנכ"לית מינהל התכנון היא זו שמייעצת אם לקבל תכנית או לא?

שלומי הייזלר: לא, יש לנו צוות שלם שגם קבוע בחוק מבחינת מי הצוות המייעץ.

שלומי הייזלר: אני חבר בו וגם אחרים.

שלומי הייזלר: העקרונות שאנחנו קבענו לעצמנו באופן עקרוני הם שילוב של ישימות עם נוחות.

שלומי הייזלר: כמה מסובך להביא את התכנית הזאת לוועדה מחוזית?

שלומי הייזלר: אם אני יודע שזו תכנית, שכדי לעבור בוועדה המחוזית היא תצטרך הרבה י תמ"מים, אבל אנחנו מבינים ששינויי התמ"מים האלה הם הכרחיים והם לא פוגעים בשום דבר אחר, אז אנחנו בהחלט נחשוב שיש עדיפות לשים אותם בותמ"ל.

שלומי הייזלר: כמובן שאנחנו גם מתחשבים האם יש הסכמה של הרשות המקומית – כן או לא.

שלומי הייזלר: תתפלאו, אבל אנחנו כן מחפשים תכניות שיש עליהן הסכמה רחבה מתוך הבנה שאנחנו יכולים לקדם אותן יותר מהר, שזו בסוף תכלית החוק.

שלומי הייזלר: זה לא אומר שאם אין הסכמה אנחנו לא נקבל את התכנית.

שלומי הייזלר: אנחנו מבינים שיש פה תכנית שהיא מאוד איכותית מבחינת ישימות שלה, מבחינת היקפי הדיור, אז גם אם לא תהיה הסכמה – אני לא מדבר על התחדשות עירונית, בהתחדשות עירונית זה לפי החוק אבל במתחמים שהם לא התחדשות עירונית, אנחנו לאו דווקא נקבע את זה כהסכמה.

שלומי הייזלר: אלה פחות או יותר הקריטריונים שמנחים אותנו – אמרתי איכות, זמינות ומורכבות התכנון.

ג'ידא רינאוי-זועבי: תוכלו להגיד בבקשה כמה תקועות עדין בצוואר הבקבוק הטרום-ראשוני הזה מאז ההקפאה בשנים 18-19?

סיגי בארי: יש לנו עשרות פניות.

שלומי הייזלר: אני אקדים את המאוחר – סיגי תראה לכם שקופית בסוף, ואם אני זוכר נכון, הנתונים לא מולי אבל עד החוק הזה, היו בסך הכל 95 תכניות ותמ"ליות בכל השנים מ-92.

שלומי הייזלר: אנחנו מדברים שמהחוק עד היום, אנחנו עוסקים ב-60 תכניות.

שלומי הייזלר: רק שתבינו את הפערים – בחצי שנה 60 תכניות אל מול כל השנים שהיו עד עכשיו ודיברנו על 90 ומשהו.

שלומי הייזלר: אנחנו באמת באירוע שהוא ענק - -

אלון טל: שלומי, תוכל להתייחס לשאלות של בקרת איכות כי בנתונים שקיבלנו מלפני חצי שנה, התייחסתם לטעויות שהיו בעבר ואתם דואגים - - - פתאום זה מעורר אצלי קצת חרדה שבכזה היקף גם המתכננים השוויצרים היו אולי עושים טעויות אז איך אתם יכולים להבטיח שלא נמצא את עצמנו במתחמים.

אלון טל: ..

וליד טאהא: אחרי שישלימו את הדיווח נראה באיזה סוג תכניות מדובר.

וליד טאהא: יכול להיות שיש מקומות שצריכים משהו שוויצרי, חבר הכנסת טל, כי הישראלי לא עבד כל-כך מולם אז חכה בסבלנות, נראה במה מדובר.

אדוני היושב-ראש, בהמשך למה שאמר היועץ המשפטי, אני חושב שבין האנשים שנמצאים פה יש שלושה שהיו ב-2014 כשהחוק הזה עבר והעברנו אותו – זה היה תומר, היועץ המשפטי, ואני חושב שגם אוסאמה – היית פה ב-2014?

וליד טאהא: לא.

וליד טאהא: אוסאמה הגיע ב-2015.

סליחה, אז יש רק שניים.

ואגב, כדי שיהיה לך מצב רוח טוב, יושבת-הראש שישבה על הכיסא שלך הייתה מירי רגב.

וליד טאהא: עשית אווירה.

וליד טאהא: ..

וליד טאהא: היא שכנה שלי, הכל בסדר.

אבל מה שאמר תומר זה שאנחנו דרשנו אז, אם אני זוכר נכון, תומר תתקן אותי – מה שאמר תומר, שהייתה אז דרישה בוועדה שתהיה הצגה מוקדמת של לשכת התכנון.

זה לא אתם.

מה שאתם תיארתם עכשיו זה שאתם מסננים את הדברים שמגיעים בסופו של דבר אליכם, וממליצים מה באמת בר טיפול ותמ"לי ומה יכול ללכת בדרך הרגילה אבל מפריע לי העניין שזה מגיע עם בקשות.

זאת אומרת, זו לא תכנית כבקשתך אלא זה צריך להיות האם יש איזה שהוא הליך של סדרי עדיפויות שבאה המדינה ואומרת:

אנחנו רוצים להאיץ את הליך התכנון באזורים האלה כי אתם יודעים שבסוף, תכנון כזה, צריך לתכנן אותו גם כן בגלל שלפעמים אתה יכול לגרום לכך שבאזור מסוים תעוף הבנייה, ואזורים אחרים יישארו שוממים בלי כלום.

לזה התכוונת, נכון תומר?

תומר רוזנר: אכן, אכן.

אכן, אכן, אומר היועץ המשפטי.

השאלה אם יש הכרזה - -

וליד טאהא: יופי אז אתה והיועץ המשפטי תמימי דעים.

וליד טאהא: ניתן להם לסיים את המצגת ונפתח שאלות.

לא, שיענה לי על זה, זה דו-שיח טוב.

שלומי הייזלר: מה שהיו"ר אומר – אני אעשה.

וליד טאהא: תמשיך, שלומי.

שלומי הייזלר: לענות או להמשיך במצגת?

וליד טאהא: לא, סיגי תמשיך במצגת, ואחרי זה נחזור ל...

סיגי בארי: כמו ששלומי אמר, יש כ-160 מתחמים מוכרזים ו-92 תכניות מאושרות.

סיגי בארי: 280 יחידות דיור מאושרות ו-80,000 יחידות להשכרה ארוכת טווח.

סיגי בארי: יש לנו היום בתוך הצנרת – המצב הזה שהחוק עצר מלכת והשעון שלו נעצר והיו מתחמים שהוכרזו ועכשיו פתאום המשיך – יצר אצלנו עומס מאוד גדול ואתייחס לזה אחר-כך.

וליד טאהא: זה המשיך איפה שזה נעצר קודם?

סיגי בארי: בתכניות כן.

סיגי בארי: התכניות שהוכרזו נשארו אצלנו כמוכרזות - -

וליד טאהא: תלויות באוויר, וכשזה חודש המשיכו מאיפה שעצרו.

סיגי בארי: רק מה שהופקד יכול היה להמשיך להתקדם.

אוסאמה סעדי: אבל על החוק הוקדם היה - - -

רק הופקדה.

סיגי בארי: רק תכנית שהופקדה יכולה הייתה להתקדם.

שלומי הייזלר: היו גם הכרזות.

בשנתיים האלה היה מתן תוקף לכמה תכניות.

בוודאי, היה המשך.

סיגי בארי: כל מה שאושר למתן תוקף ב-2021 – זה מתוקף החוק הקודם.

סיגי בארי: תומר, ידעתי שתעיר על זה.

סיגי בארי: כל המינוחים שלי לא משפטיים.

תומר רוזנר: בין 20 ל-21, כשהחוק פקע, המשכתם לעבוד.

אוסאמה סעדי: תכניות שכבר החלו בהן.

שלומי הייזלר: כן, אבל אלה שהיו הכרזות ולא הופקדו – איתן אנחנו.

שלומי הייזלר: ..

תומר רוזנר: - - -

שלומי הייזלר: מה שכבר אחרי הפקדה וכולי אבל היו לנו המון הכרזות שנעצרו, וברגע שנפתח השסתום טיפלנו בהן וזה גרם לנו לעומס.

סיגי בארי: אני רק שמה זרקור על קבוצות מיקוד: 23,000 יחידות דיור בפינוי-בינוי, 12,800 יחידות דיור בחברה החרדית ו-36,800 יחידות דיור ביישובי החברה הערבית לרבות הדרוזית והצ'רקסית.

אלון טל: איזה אחוז זה היה פינוי-בינוי?

אלון טל: אחוז נמוך יחסית

אוסאמה סעדי: סיגי ושלומי, מתוך ה-36,000 יחידות דיור שברשימה פה, בדוח, בטורען ובעוד יישובים, באכסאל, ערערה – כמה בפועל ניתנו?

אוסאמה סעדי: לא רק אושרו.

סיגי בארי: אנחנו נבדוק תוך כדי את הנתונים וניתן לך תשובה.

סיגי בארי: אנחנו יודעים כמה החוק מנחה אותנו, בכמה תכניות היה יותר מ-25% פיתוח של התשתיות עבור התכנית הזאת, ואת הנתון הזה ניתן לך עוד מעט.

סיגי בארי: ומה אתה שאלת?

אלון טל: - - -

אוסאמה סעדי: שנייה אלון.

אוסאמה סעדי: יש לכם נתונים או שהנתונים לא בידכם...

סיגי בארי: יש לנו פה את הנתונים.

אוסאמה סעדי: כמה תכניות אושרו בכל יישוב ויישוב, כמה התחילו לבנות בפועל וכמה בנו?

שלומי הייזלר: אז אני אסביר: קודם כל, אני מזכיר שאנחנו כרגע בדיון בתכניות מהחוק הישן כי ברור שמה שאישרנו השנה – עוד לא קרה כלום.

אוסאמה סעדי: ברור.

אוסאמה סעדי: אני מדבר על תכניות שאושרו כבר ב-2016, 2017.

אוסאמה סעדי: תכנית שהצגת עכשיו, לפני כמה חודשים, בטח עוד לא...

שלומי הייזלר: נכון.

שלומי הייזלר: למה אני מדגיש את זה?

שלומי הייזלר: כי אחד הדברים שאנחנו בהחלט שמים עליהם דגש בסצנריו הנוכחי זה כן להתייחס לתכניות ישימות.

שלומי הייזלר: זה אחד מהמדדים שלנו.

שלומי הייזלר: אנחנו בהחלט שמנו את זה כמדד, חשוב לשים לב לזה אבל זה לא אומר שאני לא ארצה לשים תכנית כמו גלילות כי אני גם חושב על מה יקרה בעוד ארבע שנים אבל כן, כרגע זה בערר כי אנחנו לא נוגעים בזה, אסור לנו.

שלומי הייזלר: אגב, אדוני שאל למה אני לא עושה סיור?

שלומי הייזלר: כי ביקשו ממני לא לעשות כלום.

שלומי הייזלר: אנחנו כן שמים דגש בישימות, ולכן אנחנו מקווים שנראה שינוי מגמה בעניין הזה.

שלומי הייזלר: זה באופן כללי.

שלומי הייזלר: באופן קונקרטי – אני מזכיר שלפי החוק, אנחנו צריכים פעם בארבע שנים לעשות דיון במועצה הארצית ולבדוק שיש 25% של התקדמות בפיתוח.

שלומי הייזלר: בנושא הזה יש לנו נתונים בהחלט מדויקים, עשינו לא מזמן, לפני שבועיים, דיון במועצה הארצית על מספר תכניות שלא הגיעו לאחוז הזה ולא מדובר בהרבה, אולי 10 תכניות או אולי קצת יותר?

סיגי בארי: מתוך 33 תכניות – 22 הגיעו לאחוז פיתוח ו-11 לא.

סיגי בארי: היו תכניות בחברה הערבית שהגיעו לאחוז הפיתוח הנדרש והיו כאלה שלא אבל גם יש פה אתנו בזום את רמ"י ו - - - שהם אחראים על הפיתוח והשיווק, אז נוכל לשמוע פירוט מהם אחר-כך לגבי השאלה שלך.

אלון טל: יש לי שתי שאלות.

וליד טאהא: אנחנו לא נותנים להם לסיים את המצגת, רבותי.

וליד טאהא: כל אחד מאתנו - -

אלון טל: אני מקווה שנזכור את השאלות החכמות שלנו.

וליד טאהא: כן, תכתוב.

וליד טאהא: אתה רוצה לשאול בכל זאת?

וליד טאהא: תשאל.

אלון טל: שאלה קצרה: אנחנו כולנו חוזרים על המנטרה של פיזור אחוזים וחיזוק הפריפריה, ואני רואה פה 39% בלבד - -

סיגי בארי: 36% במחוז המרכז.

אלון טל: רציתי לדעת איך אתם מצליחים לתרגם את ה - - - כי זה לא בא לידי ביטוי?

אלון טל: ובעיקר, אני דאגתי מזה שפחות מ-10% זה פינוי-בינוי.

אלון טל: אני, באמון הציבור שלי, מצדיק ואמרתי שפינוי-בינוי זה צו השעה אבל היחיד שיכול לקדם את זה, זה אתם.

אלון טל: זה הרבה יותר קשה, אני יודע, אבל זה פחות מ-10%.

סיגי בארי: לגבי הפינוי-בינוי מאוד חשוב לי לענות: החוק אישר לנו לקדם את זה ב-2017.

וליד טאהא: רק תכנית מהוותמ"ל יכולה לקדם פינוי-בינוי?

סיגי בארי: לא, אני רוצה להסביר - -

אלון טל: לא, בפועל, בגלל ה - - -

וליד טאהא: לא, זה לא מדויק, חבר הכנסת אלון טל.

אלון טל: אז שתסביר לי למה זה לא מדויק ומה אפשר לעשות כדי להגדיל אותה?

סיגי בארי: רק מ-2017 התחלנו לקדם תכניות של פינוי-בינוי ולכן המספר הוא נמוך.

סיגי בארי: היום יש לנו אגף שלם שעושה רק את זה, מקדם תכניות ויש תוצאות יפות – יש 13 תכניות שאושרו, יש שמונה תכניות שהן במילוי תנאים להפקדה כבר.

סיגי בארי: מאז שהחוק אושר ברבעון האחרון יש תשע תכניות שעברו שולחן עגול והן "מתבשלות" לקראת ההליך הסטטוטורי ועוד שש תכניות שנמצאות בהתנעה, ועוד שמונה תכניות שהן בהכרזה.

סיגי בארי: אז אני חושבת שאנחנו לגמרי על הגל.

סיגי בארי: לגבי הפיזור – לגבי גיוון אני צריכה לומר, זה פחות פיזור האוכלוסייה כמו גיוון בלאפשר את ההיצע בכל רחבי הארץ – אנחנו שמנו פה את השקף כדי להראות שבאמת תכניות אושרו בכל רחבי המדינה, גם בצפון, גם בדרום וגם במרכז, בצורה מאוד מרשימה.

אלון טל: כן, אבל 50% זה במרכז אז זה אומר שרוב הפיתוח יהיה במרכז.

אלון טל: כך זה נראה לפי העיניים הלא...

סיגי בארי: בכל זאת, במרכז הארץ יש את רוב האוכלוסייה.

סיגי בארי: ואם אתה בודק איפה ממוקמות רוב האוכלוסייה, אני חושבת, אם אני לא טועה, זה 80%, אז יש פה פיזור שהוא יפה.

אלון טל: לא, אני מבין את זה, אני יודע איפה הילדים שלי רוצים לחיות אבל חשבתי שאם אנחנו רוצים לעודד...

שלומי הייזלר: אנחנו בהחלט עושים את הדברים האלה אבל צריך לזכור שני דברים: 1.

שלומי הייזלר: לגבי השאלה של התחדשות עירונית – תראה, אנחנו משווים פה שני דברים שהם לא לגמרי דומים – אם אנחנו מדברים על תכניות, זה משהו אחד.

שלומי הייזלר: אם אנחנו מדברים על יחידות דיור, ברור שהיקפי היחידות בהתחדשות עירונית, אתה לא יכול להשוות אותם לקרקעות פתוחות ולכן, כשאתה מסתכל על יחידות דיור – הנתון הזה מטעה.

שלומי הייזלר: מבחינת המאסה של התכניות שאנחנו צריכים לטפל בהן, שזה הפקדות וכולי – אנחנו היום באחוזים לגמרי אחרים.

שלומי הייזלר: אבל בסוף, בתוצאה, מה לעשות?

שלומי הייזלר: מתחום שהוא על שטח פתוח, שהוא יכול בבת-אחת לשים 15,000 חידות דיור – אז אתה רואה פה את הנתון הזה שהוא טיפה מטעה.

שלומי הייזלר: מבחינת התשומות שאנחנו שמים בסופו של דבר בוועדה?

שלומי הייזלר: אפשר לומר שרוב התשומות על התחדשות עירונית או לפחות חצי-חצי.

שלומי הייזלר: דבר שני - -

סיגי בארי: יש לנו עוד רשימה ארוכה של תכניות שממתינות להיכנס כשיתאפשר.

שלומי הייזלר: נכון.

שלומי הייזלר: דבר שני שצריך לזכור – אדוני שאל לגבי הפריפריה ולמה אתה רואה את רוב יחידות הדיור במרכז?

שלומי הייזלר: גם הצפיפויות שונות באזורים האלה.

שלומי הייזלר: נכון שהתמ"א מדברת על צפיפות דומה אבל אלה דברים שקשורים עוד להוראות הקודמות ואנחנו הרבה פעמים מחפשים את האיזונים הנכונים.

שלומי הייזלר: לכן, גם זה קצת משפיע על - -

אלון טל: זה משקף לא רק את החצי שנה האחרונה אלא...

שלומי הייזלר: נכון, ולכן זה משפיע קצת על הכמויות שאתה רואה.

לא רק זה, גם מבחינת עלויות קרקע.

כל עוד שאין פתרון לפריפריה שפינוי-בינוי יהיה רווחי, אז יש לנו בעיה.

וליד טאהא: יעקב, אני בכל זאת רוצה לאפשר להם לסיים את המצגת.

סיגי בארי: תודה.

סיגי בארי: אז יש פה את הפילוח לפי שנות פעילות – כל שנה, את ההכרזות לפי יזם.

סיגי בארי: אפשר לראות למטה את סוגי היזמים, ובאמת רואים שמ-2017 ובהמשך לשאלה שלך – נכנסו שחקני ההתחדשות העירונית לתוך התמונה.

סיגי בארי: מה שעוד מעניין פה לראות זה את הרבעון האחרון של 2021 – מהרגע שנכנס החוק, אנחנו בגרף שמתחיל לעלות מבחינת התכניות שהוכרזו.

סיגי בארי: המימוש בפועל – יש לנו כבר 30 תכניות שהן בביצוע פיתוח תשתיות כמו ההגדרה שלהן בחוק לעניין ה-25% או יותר מכלל עבודות התשתית.

סיגי בארי: אפשר לראות פה את הפילוח הארצי שלהן בדרום, במרכז הארץ, בתל-אביב.

סיגי בארי: אתם יכולים לראות פה תמונות ודוגמאות מכל מיני מקומות שכבר התחילו את העבודה.

סיגי בארי: זה שקף שני שמראה אחד לאחד את התכנית ואת פני הקרקע שמתחילים להשתנות בעקבות התכניות האלה.

סיגי בארי: כמו ששלומי אמר – בתחילת ינואר היינו במועצה הארצית ודיווחנו על אותן 33 תכניות שחלפו ארבע שנים מיום אישורן, כש-22 תכניות התקדמו ו-11 היו במצב של אי-פיתוח או פיתוח חלקי.

סיגי בארי: דנו בכל אחת מהן וקבענו לוחות זמנים לחזור ולדווח כי נראה שכולן מתקדמות.

סיגי בארי: יש כאלה שהתקשו להתקדם בקצב המצופה.

סיגי בארי: מבחינת 2021 – קודם כל, חשוב לומר שמינהל התכנון עמד ביעד התכנון שלו.

סיגי בארי: היעד הכללי היה 104,000 יחידות דיור ואנחנו אישרנו 108,000.

סיגי בארי: אפשר לראות פה בכתום את הוותמ"ל – למרות שלא היה חוק, אנחנו הצלחנו לאשר יותר יחידות דיור מכל מחוז אחר.

סיגי בארי: אנחנו מאוד מקווים שבשנה הבאה נכפיל את זה.

נירה שפק: ההערה שלי זה לא רק למספרים אלא גם למספרים.

נירה שפק: בסוף, זה לא חכמה להגיע למספרים.

סיגי בארי: לא, בכלל לא.

סיגי בארי: אני דיברתי על זה בהתחלה, את לא היית.

סיגי בארי: דיברנו - -

וליד טאהא: אנחנו נאפשר לה לסיים את המצגת.

נירה שפק: אבל אתה אומר את זה הרבה.

נירה שפק: אמרת את זה גם לפני שהגעתי?

וליד טאהא: כן, כל הזמן אני אומר כי חברי הכנסת לא מרפים.

נירה שפק: מותר לנו קריאות ביניים.

סיגי בארי: לגמרי התייחסתי לזה כי אני חושבת שהתהליך מאוד חשוב, ואני חושבת שהמהירות חייבת לבוא רק עם איכות.

סיגי בארי: מבחינת השינויים לתכניות מתאר ארציות ומחוזיות – אז מתוך כלל התכניות שאישרו, 10 תכניות כללו במהלך כל השנים, מתוך אותן 92 – 10 תכניות כללו שינוי לתכניות מתאר ארציות ו-18 לתכניות מתאר מחוזיות.

סיגי בארי: בשנת 2021 לא סטינו מתכניות מתאר ארציות ושלוש תכניות כללו שינוי בתכניות מתאר מחוזיות.

סיגי בארי: השקף הזה מראה את המיקוד של הטירוף שאנחנו - -

תומר רוזנר: המספרים עצמם לא אומרים כלום.

קריאות: - - -

תומר רוזנר: השאלה היא לגבי חובת הדיווח החדשה - - - כמה שטחים פתוחים, כמה שטחים חקלאיים?

סיגי בארי: יש פה את העדכון הזה גם – תלך שקף אחד אחורה בבקשה.

סיגי בארי: זה תכניות שכללו שינוי מתמ"מ – היקף השטח זה 1,816 דונם שהוא 0.19% משטח כלל התכניות שאושרו ב-2021.

תומר רוזנר: זה על חשבון שטחים פתוחים?

שלומי הייזלר: בדרך כלל זה השינוי מתמ"מ, כן.

סיגי בארי: האמת שזה לא בהכרח.

סיגי בארי: חלק מהשינויים שכללו היו שינוי של כבישים דווקא וההיצרות שלהם.

נירה שפק: 1,816 דונם זה ה - - -

שלומי הייזלר: לא בהכרח, זה מה שאמרנו עכשיו שזה יכול להיות גם מכבישים וגם...

שלומי הייזלר: אנחנו נבדוק את זה.

נירה שפק: אז אני רוצה לשאול, לא סתם – חלק מהדברים - - -

שלומי הייזלר: בסדר גמור.

שלומי הייזלר: אנחנו נברר את זה.

סיגי בארי: נבדוק את זה.

סיגי בארי: מבחינת המיקוד ברבעון האחרון, מאז שאושר החוק – אנחנו עבדנו במרץ רב והכרזנו על 16 מתחמים.

סיגי בארי: היו לנו שולחנות עגולים, 12 דיוני מליאה להפקדה, שישה דיונים של ועדת משנה ומליאה לאישור וחמש תכניות שפורסמו למתן תוקף.

סיגי בארי: מהרגע שאושר החוק אנחנו עם הפנים קדימה.

סיגי בארי: שמנו את השקף האחרון כדי להראות מה נמצא אצלנו על שולחן הוועדה היום: יש לנו כ-70 בקשות חדשות, וצריך לזכור שכרגע, כמו שאמרתי, אנחנו נמצאים עם מלאי של 60 תכניות שאנחנו נדרשים לקדם, שזה מספר - -

אפשר להבין מה זה "בקשות"?

מה זה בקשות?

אני ראש עיר, הרמתי טלפון, הפעלתי לחץ.

מה זה בקשות?

שלומי הייזלר: לא, לא.

שלומי הייזלר: אני אסביר: קודם כל, מדובר בדרך כלל בגורמי מדינה כמו משרד השיכון, רמ"י, משב"ש וכמובן רשויות מקומיות שבאות ואומרות: אנחנו רוצות לקדם תכנית בתחומנו.

שלומי הייזלר: אין טלפון.

שלומי הייזלר: כל בקשה שמגיעה לכל אחד מהגורמים – לפעמים זה אלי, לפעמים זה למנהל מינהל התכנון, לא משנה, עם כל בקשה כזאת אנחנו מבקשים שתישלח אלינו דרישה מנומקת ומסודרת עם כל הפרטים שאנחנו צריכים למתכננת הוותמ"ל.

שלומי הייזלר: זה נכנס עכשיו לדיון מקדמי, אם זה משהו שמתאים לקדם – כן או לא.

שלומי הייזלר: זו הפרוצדורה.

זאת אומרת שאין סדרי עדיפויות של המדינה באופן כללי לעניין הזה?

שלומי הייזלר: יש סדרי עדיפויות.

כל הקודם זוכה.

אלון טל: זה נקבע על-ידי הביקוש בשטח ולא על-ידי חשיבה - - - הבקשות הן אלה שקובעות?

שלומי הייזלר: לא, לא.

שלומי הייזלר: אני מזכיר לכם שיש פה שני דברים – איך להגיש בקשה?

שלומי הייזלר: כל אחד יכול להגיש בקשה, אנחנו לא יכולים לומר למי כן ולמי לא, אנחנו רוצים שזה יונח אצלנו בתיבת הדואר.

שלומי הייזלר: פעם שזה נכנס לתיבת הדואר, החוק קובע כללים לצוות המייעץ – הרי יש צוות מייעץ שמורכב מגורמים שונים, והצוות המייעץ צריך לקבוע מה כן ומה לא וכולי.

שלומי הייזלר: חוץ מזה - -

לא, אבל הצוות המייעץ עושה את הסינון - -

תומר רוזנר: רק בקרקעות פרטיות.

סיגי בארי: הצוות המייעץ עושה רק בקרקעות פרטיות.

סיגי בארי: תומר, אין לנו את הייעוץ המשפטי פה אז אני אשמח אם תסייע.

סיגי בארי: החוק מגדיר איך נקבע מתחם להכרזה, מה הקריטריונים ומה צריך לשקול, ויש שיקולים גם איכותיים בפנים, בתוך השיקולים.

סיגי בארי: ובסופו של דבר, הצוות המייעץ או מנכ"לית מינהל התכנון ממליצה לקבינט על מתחמים להכרזה.

סיגי בארי: בסופו של דבר מי שמכריז זה קבינט הדיור.

שלומי הייזלר: רגע, צריכים לזכור שיש כמה תהליכים פה: קודם כל, יש את התכנית האסטרטגית.

שלומי הייזלר: התכנית האסטרטגית, אנחנו מכירים אותה, היא מפורסמת, אנחנו יודעים מה מדינת ישראל רוצה, זה לא משהו שמפתיע אותנו.

שלומי הייזלר: אנחנו יודעים איפה רוצים הרבה יחידות דיור ואיפה יש ערים לפיתוח, איפה יש שטחים פתוחים ואיפה אין שטחים פתוחים ויש תכנית אסטרטגית וזה העיקרון המנחה.

נירה שפק: איפה הוא?

נירה שפק: בסוף, היינו בדיונים גם עם שרת הפנים וגם עם שר השיכון לפני ארבעה חודשים - -

את מכירה תכנית אסטרטגית כזאת?

נירה שפק: אז זהו, אני כל פעם מחפשת את ראשית הצירים, איך אפשר לגזור ממשהו שהוא לא קיים?

נירה שפק: נתנו לכם לעשות עבודה על מספר השטחים, עשו - -

סיגי בארי: אבל הכל נכנס בפנים.

נירה שפק: אני רוצה לראות, אני רוצה שקיפות.

נירה שפק: אני פה, בוועדה, אני חברת כנסת והתפקיד שלי הוא לעשות בקרה ואני רוצה שתגידו לי מתוך X שטחים שעשינו עבודה, נוכל לבדוק את ה-X, נוכל לראות במה פגעתם ואם זה לפי אחוזים כולל שטח המחנה, לא כולל שטח המחנה.

נירה שפק: כל הדברים שדיברנו עליהם.

נירה שפק: אנחנו לא ליופי פה.

שלומי הייזלר: חס וחלילה.

סיגי בארי: צריך לומר שהדברים האלה צריכים להיות מוגשים עם ההכרזה - -

וליד טאהא: אבל למה את מרגישה ככה?

נירה שפק: אני אגיד לך למה אני מרגישה ככה:

נירה שפק: כי אני קצת מתמצאת בנתונים, כי אני באה לכאן ואני אומרת שעל פניו אני באה בשני כובעים – פעם אחת, של מענה לבעיית הדיור, ופעם שנייה לראות מה קורה במרחב הכפרי.

נירה שפק: בסוף, בכל ההצגה שהוצגה כאן, לא הוצג המרחב הכפרי.

נירה שפק: אם אני קוראת את הסיכומים, גם של עמוד שלוש בחוברת שהוצגה כאן – פתרונות מגורים למגוון קהלי האוכלוסייה – מגוון בעיני זה גם המרחב הכפרי שלא מוזכר בקריטריונים ולא בטבלאות.

נירה שפק: ביישובי החברה הכללית – אני יודעת שמרחב כפרי כמו קיבוצים, מושבים ויישובים קהילתיים הם חלק.

נירה שפק: אין התייחסות לזה בשום הצגה, ואני כל פעם באה ואומרת - -

שלומי הייזלר: אני מקבל את ההערה.

נירה שפק: שנייה רגע, אני אסיים.

נירה שפק: הדבר השני – בתוספת לתיקון 7 כתוב:

נירה שפק: מחסור בדיור לקהלים – יש קהל שהוא חסר למרות התיקון, ואחד הדברים שנאמרו וטרחתי לבוא לכאן כי נורא רציתי לשמוע את הסטטוס.

נירה שפק: דבר שני – הגבלת תכניות ניתן לקדם בשטחי משבצת של יישובים חקלאיים - - - שטחים פתוחים – שאלתי קודם וגם פה לא קיבלתי את הנתון.

נירה שפק: הליך תכנון משותף – אני רוצה לדעת ואני ארצה לשמוע ויש כאן נציגה בוועדה – האם באמת היא מרגישה שהתיקון שיהיה נציג של מועצות אזוריות אכן מביא לידי ביטוי האם אנחנו מצליחים להשפיע כמו שתוכנן?

נירה שפק: וכמובן, מענה כולל בתשתיות ותחבורה וכולי – אז אני שואלת את כל הדברים האלה.

נירה שפק: באתי לראות את התשובות כי אני לא המצאתי ומה שאני אומרת זה כבר דברים שסוכמו ואני באה להצגה הזאת כדי לשמוע, וכל פעם שזה מגיע לזה, זה ריק.

שלומי הייזלר: אני מקבל את ההערה ואני גם מתנצל, יכול להיות שהייתה פה אי-הבנה לגבי מהות הדיון הזה.

שלומי הייזלר: אנחנו סברנו שאנחנו באים להציג את הפעילות - -

נירה שפק: זה חלק מהפעילות, זה בדיוק העניין.

שלומי הייזלר: בסדר, הבנתי.

שלומי הייזלר: אמרתי שאני מקבל ומתנצל, ואם צריך נביא את הדברים האלה בכתב או לעוד דיון או גם וגם.

שלומי הייזלר: ברשות היו"ר – אם היו"ר רוצה נקיים עוד דיון ונציג בדיוק את הדברים האלה שביקשת.

שלומי הייזלר: שוב, אני מקבל את ההערה, אני מתנצל, לא הבנו שזאת מהות הדיון - -

וליד טאהא: מתי ביקשת, חברת הכנסת נירה שפק, עכשיו או שלחת מכתב?

נירה שפק: לא הגשתי בקשה לוועדה.

נירה שפק: כשהיו הדיונים על הוותמ"ל ועל חוק הוותמ"ל ועל כל הנושא - -

וליד טאהא: מתי?

וליד טאהא: באוגוסט?

נירה שפק: כן, כן.

נירה שפק: אז כל הזמן אמרנו ואחר הדברים שסוכמו שם, ואני מחזיקה את הסיכום של הדיון ממש מולי כאן - -

וליד טאהא: אז את מדברת על הסיכום של אז.

נירה שפק: - - נאמר שכשיציגו את הסטטוסים – אמרו שכל מה שנאמר יוטמע, ובהצגת הסטטוסים זה יבוא לידי ביטוי.

נירה שפק: אז אני אדם מאמין, אני אומרת שלא צריך להגיד: שימו לב, כי כבר אמרו את זה פעם כאן.

וליד טאהא: אבל השאלה אם מאז לא קיבלת נתונים?

נירה שפק: לא, לא קיבלתי.

וליד טאהא: עכשיו את מבקשת לראות שזה מוטמע או לא.

נירה שפק: אז לא רק זה – היה דיון מיוחד בגלל הנושא הזה בוועדת הכספים, וכשבוועדת הכספים הוצג המענה למשבר הדיור שוב התעלמו מהמרחב הכפרי.

נירה שפק: היה לפני שבוע דיון וזה כאילו שבאופן קבוע לא מציגים את זה.

שלומי הייזלר: לא, אין לנו שום כוונה - -

סיגי בארי: זה נורא חשוב לומר שאין לנו שום כוונה להסתיר...

וליד טאהא: רגע סיגי, רבותי, אני יודע שיש פה חברי כנסת וכולם רוצים לדבר.

וליד טאהא: אני רוצה לבקש בפעם האחרונה שאף אחד לא יקטע אותה, היא תסיים את המצגת ואני אתן זכות דיבור לחברי הכנסת.

וליד טאהא: תשאלו שאלות, לא נחסוך מכם כלום אבל נעשה את זה בצורה יותר מסודרת כי להתפרץ תמיד אפשר אבל ככה הדיון שלנו לא יהיה מסודר.

סיגי בארי: אז אני רק אסיים, תודה רבה.

סיגי בארי: זה השקף האחרון – אנחנו מראים פה את הפריסה של מה שנמצא על השולחן, וכמו שהתחלתי לומר, יש עומס רב בגלל ההקפאה של החוק לתקופה הזאת, שיצרה אצלנו איזה שהוא צוואר בקבוק מאוד משמעותי.

סיגי בארי: יש לנו 60 תכניות שנמצאות היום במסלול של הקידום שלהן, כשסך כל תכניות הוותמ"ל שאושרו בשבע שנות הפעילות זה 92.

סיגי בארי: אז אפשר להבין את המאסה שנמצאת אצלנו, ואתם יכולים לראות פה את הפילוח של ההכרזה, ישיבות התנעה, שולחן עגול, ואלה שהתחילו את המסלול הסטטוטורי.

סיגי בארי: זה הכל.

סיגי בארי: תודה.

וליד טאהא: תודה רבה לסיגי, מתכננת הוותמ"ל.

וליד טאהא: שלומי, תרצה לומר דברים או להשלים את התמונה לפני שאנחנו עוברים לחברי הכנסת, כי מן הסתם, חברי הכנסת ישאלו שאלות שאתם תצטרכו לרשום אצלכם כדי לענות.

וליד טאהא: לא עונים לכל שאלה.

שלומי הייזלר: בסדר גמור, אנחנו נענה בסוף.

שלומי הייזלר: אני באמת רוצה להבהיר ולהדגיש שאין לנו שום כוונה להסתיר.

שלומי הייזלר: יכול להיות שאנחנו באנו עם הבנה אחרת לדיון.

שלומי הייזלר: כל מה שצריך ואיזה פורמט שתבחרו ואדוני יקבע – אנחנו נציג את הדברים באופן כללי ונשמח...

וליד טאהא: אשרת גונן, ראשת המועצה האזורית דרום השרון תתחילי, ואחרי זה אתן את זכות הדיבור לחברי הכנסת.

אשרת גני גונן: תודה רבה ליושב-ראש, ואני רוצה להגיד שהשיח אתכם, עם הוותמ"ל – שלומי, סיגי והצוות שלכם באמת מאוד שיתופי ומאוד מקשיב.

אשרת גני גונן: לצד זה, יש לנו כמובן את ההערות והדברים שחשוב לנו לציין כאן, ואגיד כמה דברים: קודם כל, הנושא של שמירה על השטחים הפתוחים – אני אפריד בין שטחים פתוחים ירוקים-אקולוגיים לשטחים חקלאיים.

אשרת גני גונן: אני רואה שכן יש התחשבות בשטחים אקולוגיים, מסדרונות, חלקי, יותר ממה שהיה בעבר, יש שיפור, פחות על שטחים חקלאיים.

אשרת גני גונן: בהיררכיה, השטחים החקלאיים נמצאים מתחת לאותם שטחים אקולוגיים, וזה בא לידי ביטוי בהחלטות שהוועדה מקבלת ואני מבקשת הגנה על השטחים החקלאיים.

אשרת גני גונן: לפעמים אנחנו רואים שיש הגנות סטטוטוריות על שטחים ירוקים ואין על חקלאיים וצריך לעשות את זה ולהתחשב בזה לא פחות מאשר בשטחים הפתוחים הירוקים.

אשרת גני גונן: דבר שני – אני אגיד שיש בתמ"א 35 סעיף שמגן על שטח כפרי.

אשרת גני גונן: בשטחים כפריים שהם צמודי-דופן לרשויות עירוניות, למרקם עירוני, מה שנקרא "מכלול כפרי מוגן".

אשרת גני גונן: זה מאפשר לכפר, לקיבוץ, למושב, ליישוב, להמשיך להיות כפר.

אשרת גני גונן: אנחנו רואים שיש חריגות מתמ"מ ותמ"א 35 גם בעניין הזה, והרי כל הרעיון היה להמשיך להגן על היישובים הכפריים ועל המרחב הכפרי, והתמ"א נתנה לזה פתרון והוותמ"ל עוקף את הפתרון הזה כי כל פעם שיש חריגה מתמ"א, אז במועצה הארצית אפשר לפתור את הסעיף הזה ולהחריג אותו.

תומר רוזנר: - - - לוותמ"ל אסור לעשות את זה, מי שעושה את זה זה המועצה הארצית מכוח הסמכות - -

אשרת גני גונן: נכון, אבל ראיתי לאחרונה איך זה עובד - -

תומר רוזנר: כן, זה נכון.

אשרת גני גונן: - - יושב-ראש הוות"ל, איש יקר ומוערך אבל הוא גם יושב-ראש המועצה הארצית והוא יכול לבחור שלושה מחברי הוותמ"ל ואז להביא את זה למועצה הארצית ואז להעביר את זה במועצה הארצית, וכך זה בעצם רק עניין פרוצדורלי, ואנחנו מאבדים מהמהות כי במהות היה רציונל לזה.

אשרת גני גונן: הרציונל הולך לאיבוד ונשחק ונדרס תחת תכניות וותמ"ליות, ולכן חשוב היה לי להדגיש את זה כאן.

אשרת גני גונן: אולי ירדתי לרזולוציה נמוכה מדי אבל היה חשוב לי להעיר.

שלומי הייזלר: ההערה בסדר, אני אענה.

אשרת גני גונן: אוקי.

אשרת גני גונן: נושא נוסף שחשוב לי להגיד כאן, בוועדה הזאת, ההגנות הטובות שהוטמעו בחוק בטעות לא כללו את מה שהסכמנו עליו וזה שלביות, וזה לא נמצא בחקיקה.

אשרת גני גונן: זה נכון שבמדיניות הוועדה אתם מממשים את זה אבל בפעם הבאה שפותחים את החקיקה בעניין חשוב להכניס את זה.

אשרת גני גונן: אני אגיד ששלב אחרי שהוותמ"ל מסתיים ומתחילה ועדה גיאוגרפית - -

תומר רוזנר: אשרת, אני רק רוצה להבין: את מתכוונת למצב של שימוש בשטח עד - -

אשרת גני גונן: עד לטרקטורים.

תומר רוזנר: כן.

תומר רוזנר: אז אני חושב שזה גם נכנס בחוק וגם בהתחייבות של - -

אשרת גני גונן: לא נכנס בחוק.

שלומי הייזלר: אז אנחנו כולנו הופתענו, אדוני היועץ המשפטי, שזה לא בחוק.

שלומי הייזלר: זה היה בדיון האחרון שאשרת הייתה שם וזה לא בחוק אבל לקחנו על עצמנו בכל תכנית ותכנית לקבוע את זה מכיוון שאנחנו זוכרים - -

נירה שפק: מה שהיא אומרת זה נכון – אתה זוכר וזה יופי אבל מחר יבואו אחרים.

נירה שפק: ..

שלומי הייזלר: בסדר, אז יכול להיות שצריך לתקן את זה.

שלומי הייזלר: בואו, אנחנו לא מתכחשים, אנחנו בהחלט זוכרים שזה היה חלק מההסכמות, אנחנו לא מתכחשים אליהן, אנחנו פועלים ככה וצריכים לבדוק איפה זה נפל.

אשרת גני גונן: זה כנראה נפל טכנית, לא מהותית כי עובדה שאתם מתייחסים לזה אבל זה צריך להיכנס לתיקון חקיקה כדי שזה יהיה מוטמע באופן מובנה.

אשרת גני גונן: עכשיו אני אגיד – בשלב הבא אחרי הוותמ"ל מגיעה הוועדה הגיאוגרפית, ואז וועדה גיאוגרפית מעבירה את השטח לפני שהטרקטורים נכנסים וזה יכול להיות כמה שנים לפני.

אשרת גני גונן: מה שקורה זה שחקלאים צריכים לשלם פתאום ארנונה חקלאית ליישוב עירוני, שזה לפעמים פי 15 ופי 30 ממה שהיה קודם לכן.

אשרת גני גונן: אנחנו בדקנו את זה ומצאנו שיש שלב נוסף מעבר לוותמ"ל אלא גם בהנחיות לוועדות הגיאוגרפיות, שהן גם שייכות למשרד הפנים והוועדה הזאת בטח גם עוסקת בזה ותעסוק בזה בדיון שיהיה על ועדה גיאוגרפית, שהחקלאים יוכלו להמשיך להיות בשטח המוניציפלי ולשלם ארנונה חקלאית ולהמשיך לעבד את הקרקע – שגם השלביות הזאת תבוא על-ידי ביטוי אחר-כך, בשלב של הוועדות הגיאוגרפיות.

אשרת גני גונן: לגבי תשתיות תחבורה – יש התייחסות רבה יותר.

אשרת גני גונן: עדין יש ותמ"לים שאין להם פתרונות תחבורה וצריך לשקול את המשמעות של זה ואיך זה בא לידי ביטוי קידום הוותמ"לים האלה.

אשרת גני גונן: אני אגיד עוד משהו – בוותמ"לים האלה, וכאן אני מדברת רק על המרחב הכפרי, הרי התחבורה היא לכולנו אבל מה שקורה זה שאז יש נתחים נוספים שנלקחים מעבר ל-30% מאותו מושב או קיבוץ שעליו מדובר כי צריך לייצר תשתיות תחבורה, וזה לא נלקח בתוך ה-30%.

אשרת גני גונן: לפעמים זה עוד מאות דונמים עבור כבישים ותשתיות תחבורה נוספות או ניקוזים וכאלה דברים שלא נלקחו בתוך הוותמ"ל.

אשרת גני גונן: ראינו ש-50% מהוותמ"לים היו באזור תל-אביב ומחוז המרכז.

אשרת גני גונן: אני חושבת שזו איזו שהיא אמירה שיש מקום לבחון אותה ברמת מדיניות לגבי ההתיישבות שאנחנו כן רוצים לקדם באזורים אחרים במדינת ישראל חוץ ממחוז המרכז.

אשרת גני גונן: זה ללא ספק ייתן מענה של דיור אבל זה דיור שכולנו יודעים שהוא לא בר השגה להרבה מאוד מהפוטנציאל שמחפשים דיור.

איתן גינזבורג: זה נותן מענה לאזורי ביקוש.

אשרת גני גונן: זה אזור ביקוש – 50% זה נותן מענה.

אשרת גני גונן: נכון.

אשרת גני גונן: צריך לקחת בחשבון איך זה בא לידי ביטוי גם במקומות אחרים.

וליד טאהא: אוקי.

אשרת גני גונן: רגע, דבר אחרון: ראינו ש-30 תכניות יצאו לפועל עם 25% בינוי אחרי ארבע שנים ו-11 תכניות לא.

אשרת גני גונן: בהמשך לחקיקה שהייתה כאן, אחרי ארבע שנים ניתן יהיה לבחון את זה ולהשיב את הקרקע ליישוב הכפרי שממנו זה נלקח.

אשרת גני גונן: ראינו ש-11 תכניות שלא עמדו בלוחות זמנים – כל ה-11 הוארכו.

אשרת גני גונן: אז אני אשמח להתייחסות איך זה בא לידי ביטוי ומביא את ההגנה שרצינו לתת כאן כי ככל שמדובר על תכניות לדיור מהיר, למענה מהיר לדיור, אחרי ארבע שנים, אם לא יתממשו 25% מהתשתיות אז אולי צריך להחזיר את הקרקע חזרה ליישוב, ו-100% מהתכניות – הארכתם אותן.

וליד טאהא: תודה רבה, אשרת גני גונן.

אשרת גני גונן: בסוף אני רוצה שוב להגיד תודה כי אני חושבת שיש שיתוף, ושיתוף טוב.

וליד טאהא: יפה מאוד, ראשת המועצה האזורית דרום השרון.

וליד טאהא: אתם, את הנושאים החשובים תרשמו לכם.

וליד טאהא: אני כמובן שמח שיש התעניינות בדיון הזה - -

אשרת גני גונן: סליחה, יש נושא אחד נורא חשוב, כבוד היושב-ראש, אחד אחרון והוא התחדשות עירונית.

אשרת גני גונן: התחדשות עירונית הייתה אמירה מאוד-מאוד חזקה כאן, ובתכניות החדשות בוודאי אנחנו רואים את זה אבל כשמסתכלים על תכניות ישנות יותר שהוכרזו קודם לכן, יש הרבה מאוד תכניות שאם מהותית מסתכלים עליהם, היה נכון לקיים בהם התחדשות לפני שלוקחים את הקרקעות החקלאיות.

וליד טאהא: אוקי.

וליד טאהא: תודה רבה אשרת.

וליד טאהא: אני עובר לחבר הכנסת אוסאמה סעדי, בבקשה.

אוסאמה סעדי: תודה, אדוני היושב-ראש, על הדיון החשוב הזה.

אוסאמה סעדי: דיברנו כל הזמן על הוותמ"ל ועל חשיבות הוותמ"ל לחברה הערבית, חשבו שהוותמ"ל הוא אך ורק מיוחד לחברה הערבית - -

וליד טאהא: נכון, וזה לא נכון.

אוסאמה סעדי: - - ולא היא.

אוסאמה סעדי: אני מסתכל על הנספחים ועל הרשימה שהגשתם, ואני מסתכל על נספח ז' מתוך 94 תכניות מאושרות, אני מסתכל על היישובים הערביים – פחות מ-20 ישובים.

אוסאמה סעדי: זאת אומרת, פחות או יותר כמו השיעור שלנו באוכלוסייה.

אוסאמה סעדי: על נספח ב' - -

וליד טאהא: אבל מבחינת תכנון אנחנו מפגרים הרבה יותר מכל האוכלוסייה.

אשרת גני גונן: לכן אני אומר - -

וליד טאהא: זה לא הוגן.

אוסאמה סעדי: - - גם מבחינת רשימת התכניות שביצוען החל בטבלה האחרונה – זה 30 תכניות ויש רק שישה יישובים.

אוסאמה סעדי: זה אומר שגם בוותמ"ל אנחנו צריכים להיות – האחוז שלנו גבוה יותר כי איך אמרת, אדוני היושב-ראש?

אוסאמה סעדי: מפגרים בתכניות, מפגעים בתכנון וצריך לתת עדיפות לתכניות ביישובים הערבים, אז אני רואה שגם בתכניות שביצוען החל אנחנו אפילו לא מתקרבים לשיעור של 20%.

אוסאמה סעדי: ולכן, מה שאמרה יושבת-ראש המועצה, שרוב התכניות הן במרכז, בתל-אביב, וזו לא המטרה, עם כל הכבוד לוותמ"ל.

וליד טאהא: כן, מהדברים שלך צריך לשאול את השאלה החשובה איך משנים את המציאות הזאת?

אוסאמה סעדי: טוב, לקחת לי את השאלה.

וליד טאהא: אני עזרתי לו.

וליד טאהא: אומרים שהקורונה עושה השפעות, חששתי שתעשה לו השפעה על השאלה.

אוסאמה סעדי: תודה.

אוסאמה סעדי: כמובן זו השאלה שרציתי לשאול.

אוסאמה סעדי: שאלה שנייה – מתוך התכניות, שלומי, ואני מעריך את העבודה שאתה עושה וגם הדור הקודם שהיה ראש עירייה מצוין, היה חבר כנסת מצוין וגם יו"ר ותמ"ל מצוין – אתה יודע למי הכוונה שלי?

איתן גינזבורג: אתה יכול להרחיב בנושא הזה, אנחנו נעביר לו את הדברים.

אוסאמה סעדי: זה ראש עיריית רעננה לשעבר, חבר הכנסת לשעבר זאב בילסקי, שעזר לחברה הערבית ופתר הרבה דברים והייתה לו אוזן קשבת כשפנינו אליו וגם אליכם – כל הכבוד לכם.

אוסאמה סעדי: ולכן, כל העליהום ורק החברה הערבית וכולי וכולי – לא כצעקתה, אבל חשוב מאוד שכדי לקדם את התכניות האלה – אני מבקש, אדוני היושב-ראש, פירוט של ה-60 תכניות שעכשיו היו בקנה ועוכבו ועכשיו, לאחר החוק, שיתנו לנו רשימה - -

וליד טאהא: אפשר לקבל את הרשימה, בוודאי.

אוסאמה סעדי: כן, שנקבל את הרשימה ונראה איזה יישובים.

אוסאמה סעדי: שאלתי גם מתוך כל התכניות שאושרו מאז 2016-2017 – אני מבקש נתונים, אדוני היושב-ראש.

אוסאמה סעדי: אני יודע שמתוך ה-35,000 יחידות שאושרו ביישובים הערביים, אני יודע שבפועל מדובר באלפים בודדים.

אוסאמה סעדי: אנחנו רוצים לדעת מה מעכב, מה החסמים שעומדים בפני הביצוע בפועל, כדי שנסיר את החסמים האלה.

אוסאמה סעדי: הרי לא מספיק שנביא תכנית והוותמ"ל יאשר את התכנית אבל בפועל זה לא מתקדם.

אוסאמה סעדי: חלק מהחסמים האלה אני יודע, זה העניין של בני המקום - -

וליד טאהא: זה כבר סיימנו, אוסאמה, הכל מוסדר לגבי בני המקום ונדבר על זה.

אוסאמה סעדי: אז אני אומר שחלק מהחסמים – למשל, אבו גוש, הייתה תכנית - -

וליד טאהא: היום הייתה ישיבה והנושא טופל.

נירה שפק: עכשיו אנחנו רק רוצים "לגזור" את מה שסוכם על בני המקום אצלכם אל המרחב הכפרי.

נירה שפק: בדיוק אותו דבר, רק לשנות את המילה שיהיה במקום - -

אוסאמה סעדי: נירה מחכה לזה...

וליד טאהא: אבל מה הבנת מבני המקום?

נירה שפק: אני מכירה את הסעיף של בני המקום, אני אפילו מצטטת אותו.

נירה שפק: אני מחכה, ברגע שזה יהיה, זה גם - -

וליד טאהא: כן, אז יש לך מודל.

תומר רוזנר: - - -

אוסאמה סעדי: אז אני אומר שחלק מהחסמים היו בעניין בני המקום, שזה 50% - -

וליד טאהא: - - - כבר אין לנו כושר, תומר.

וליד טאהא: מתגעגעים למצב של אוסאמה כבר.

תומר רוזנר: באמת, חלק מהחסמים זה באמת העניין של בני המקום – 50%, 70%, אני לא יודע.

תומר רוזנר: אז הגיעו ל-75%, אז אתה אומר שהחסם הזה טופל ונפתר – מצוין.

תומר רוזנר: חלק שני, של כל העניין של הפיתוח והתקצוב של משרדים ממשלתיים – זה חשוב מאוד.

תומר רוזנר: אני אומר, אדוני היושב-ראש, שיש לנו כרגע את התכניות שאושרו, ברגע שנשווה אותן מול הביצוע בפועל, אפשר לדעת מה החסמים ואז צריך לבטל את החסמים האלה.

תומר רוזנר: שלומי, אני מסתכל על הטבלאות – הן מעודכנות עד סוף 21?

תומר רוזנר: כי אני יודע למשל על ותמ"ל בעראבה, ותמ"ל באום אל-פאחם, ותמ"ל בג'דיידה-מכר ואני לא ראיתי שזה מופיע כאן.

סיגי בארי: אלה תכניות שמאושרות ואלה תכניות שהן בצנרת.

סיגי בארי: עראבה לקראת אישור - -

שלומי הייזלר: אלה תכניות מאושרות.

אוסאמה סעדי: אז למה זה לא מופיע כתכניות ש...

סיגי בארי: הן עוד לא אושרו.

סיגי בארי: אתה מסתכל בתכניות שאושרו אבל - -

אוסאמה סעדי: לא, גם תכניות שביצוען החל.

אוסאמה סעדי: אני מסתכל על - -

סיגי בארי: עראבה וג'דיידה עוד לא אושרו אז אי אפשר להתחיל את הביצוע שלהן.

שלומי הייזלר: "ביצוען החל" – הכוונה לפיתוח או משהו כזה.

שלומי הייזלר: אנחנו אמרנו שגם את הרשימה הזאת - -

סיגי בארי: הרשימה פה זה כל מי שעבר את ה-25.

אוסאמה סעדי: זה ברשימה של ה-60?

סיגי בארי: כן, זה נמצא ב-60.

סיגי בארי: אני אתן את הנתונים של מה שנמצא אצלנו על השולחן.

אוסאמה סעדי: תודה.

וליד טאהא: תודה רבה, חבר הכנסת אוסאמה סעדי.

וליד טאהא: חבר הכנסת אלון טל, בבקשה.

אלון טל: תודה רבה.

אלון טל: קודם כל, אני מצטרף להערכה לרוח החדשה מבחינת הידברות ונגישות – אני מרגיש את זה מאוד וזה לא פשוט כי אתם נורא עסוקים אז לי ולציבור, לאנשים כמונו, זה נורא חשוב.

אלון טל: אני כבר הדגשתי את החששות שלי אבל אני הבנתי שהרציונל מאחורי הוותמ"ל זה היכולת של השלטון המרכזי להטמיע מדיניות.

אלון טל: והתחושה שלי היא שאנחנו קצת נגררים אחרי ביקושים והזדמנויות בשטח ולא ממש מנצלים את הכלי החזק הזה, אני לא אגיד דורסני כי אנחנו כבר לא דורסניים אבל אנחנו - -

וליד טאהא: ה - - - דורסני, אתה רוצה לומר.

אלון טל: לא, לא.

אלון טל: הנחישות הפוטנציאלית של המוסד אבל זה בקשר לפיתוח בפריפריה.

אלון טל: אני באמת רוצה לשאול את השאלות – האם יש לכם נתונים על היקף השטחים הפתוחים והחקלאיים שנפגעו במהלך הדבר הזה מכיוון שהדגש על פינוי-בינוי הוא נכון מאין סוף סיבות מבחינת התחבורה וכולי אבל כמובן שאם לא יהיה לנו מודל חדש של חשיבה על פיתוח עירוני – כי אני יודע שבשנים האחרונות, 22,000 קמ"ר של שטח פתוח נעלם, זה מה שאומר לנו המארג - -

קריאה: לא, זה משתנה כי - - -

אלון טל: לכן, רציתי לדעת אם יש לכם נתונים אחרים ואם אתם רואים מגמה שהמספר הזה ילך ויקטן ככל שתצליחו ליזום פרויקטים מהסוג הזה?

וליד טאהא: תודה רבה, חבר הכנסת אלון טל.

וליד טאהא: חבר הכנסת יעקב אשר, בבקשה.

אדוני היושב-ראש, כמו שאמרתי קודם, היינו כאן בדיונים כשהוקמה הוותמ"ל, אני יחד עם עוד חברים, ולמרות שהייתה מחלוקת לא קטנה בעניין הזה, חשבנו שהדבר הזה הוא נצרך ואני חושב שגם הצליח.

זאת אומרת, אני בוחן את זה בפרספקטיבות של זמן – יש עדין בעיות כאלה ואחרות אבל אני חושב שאין ספק שזה דבר שהיה צריך לעשות אותו והוא קידם הרבה מאוד דברים.

חלק מהתכניות אני מכיר ואני חושב שנעשתה עבודה מצוינת.

במסגרת הכללית נוסף פינוי-בינוי והתחדשות עירונית.

הרי פינוי-בינוי והתחדשות עירונית דורשים משאבים הרבה יותר כבדים, זה לא איזו קרקע שאתה מתחיל מאפס ואמנם יש התנגדויות וכולי אבל פה זה עוד הרבה מאוד משאבים.

האם המשאבים שלכם גדלו או לא?

כי אם לא, זה אומר שזה יבוא על חשבון הרחבת ערים או שטחים או בנייה במקומות שמתוכננים שהם לאו דווקא בתוך מרכזי הערים ובניית ערים חדשות ודברים מהסוג הזה.

השאלה היא האם נוספו על זה משאבים?

אם לא – אז צריך לראות שזה לא יבוא האחד על חשבון השני.

דבר אחרון – מבחינתי, כל אחד מחכה לתחום שלו, זה מדבר על כפר, זה מדבר על הערבים, עכשיו תורי לדבר על החרדים, ואני אומר לך את האמת שאני לא אוהב את זה כי אני לא חושב שזה צריך להיות כך.

וליד טאהא: החרד על החרדים.

אני חושב שמה שחסר פה, וזה נכון שיש תכניות בציבור החרדי, מעטות מאוד.

לדעתי, גם מה שנמצא כרגע על השולחן - -

איתן גינזבורג: יש 13,000 יחידות דיור, כבר 13,000 אושרו.

אתה מדבר על החלק שכבר בתהליכי אישור, אתה מדבר על הטבלה.

איתן גינזבורג: זה אושר.

איתן גינזבורג: 13,000 אושרו.

אוקי, אני מכיר אותן – רכסים, בני-ברק והמקומות הללו אבל כשאני מסתכל על הדברים שנמצאים על השולחן עכשיו, אז המספרים קטנים מאוד.

מה שחסר לי זה גם תכנית אסטרטגית לציבור הזה ולא סתם בגלל שאנחנו צריכים איזה שהוא "טייטל" של כבוד.

אנחנו מכירים את המורכבות של הדבר, אנחנו מכירים גם את המצוקה האדירה שקיימת בציבור החרדי, שמשתלבת עם המצוקה הכללית אבל היא מחריפה יותר גם בכמויות ובזוגות הצעירים שמתחתנים כל שנה וגם שיש לנו בעיה, שמדינת ישראל אמנם היא הריבון והשליט אבל הם לא הריבון והשליט כי בסוף, ראשי רשויות מכופפים תכנון כדי שלא יבנו שכונות לציבור החרדי בערים שלהם.

השאלה האם מבחינת

כם זה נמצא כיעד כי אני לא רואה את זה כיעד, אני רואה בנייה לחרדים.

זה גם הישג גדול שמתחילים לספור את העניין הזה אבל אין פה יעד, אין פה תכנית אסטרטגית שפותרת את זה.

בוא לא נשכח גם דבר נוסף, שכשלוקחים את הפילוח של הערבים, הדרוזים והצ'רקסים, יש ערים שנמצאות בתכניות גדולות מאוד שהן ערים מעורבות.

זאת אומרת, זה לא כל הבנייה לציבור הערבי, אם אנחנו מנסים להשוות.

אני בא ואומר שהייתי שמח לבוא ולדבר על לעזור להם ושהם ידברו על לעזור לציבור החרדי אבל בסוף, כולנו בסטטיסטיקה של מצוקת הדיור.

כולנו בסטטיסטיקה שמאיצה בסופו של דבר גם את מחירי הדיור.

עכשיו, לא רק שלא פותרים את הבעיות של הציבור החרדי אלא אחד הדברים שאתם ודאי מכירים זה שגם כשהיה פתרון, התכנית קרית-גת מערב, שהיא אחת מ-11 התכניות שלא התקדמו, רצו להגיד שהן לא התקדמו בגלל שלא הייתה החלטה למי זה הולך.

אנחנו יודעים שזה לא התקדם בגלל בעיות של חרסית ופיתוח.

אני צודק או לא צודק?

כן.

ולא רק זה – המדינה, אדוני היושב-ראש, החליטה לתכנן, לקחת את האישור הקודם שהיה ל-10,000 יחידות דיור בקרית-גת מערב, שזה יושב על קרקע של - - - עוד לא הייתה אפילו ועדת גבולות, והחליטו לקחת את התב"ע הזאת ולהפוך אותה או להרחיב אותה ל-13,000 יחידות דיור.

יש תכנית שמינהל התכנון השקיע בה הרבה כסף והייתה אמורה להגיע לוותמ"ל ועצרו אותה.

עצרו כי אמרו שרוצים לשווק מהר וזה ייקח זמן.

אני בא ואומר: אני מסתכל על החוברת, אני מסתכל על התכנון ואני לא רואה פתרון לציבור החרדי.

זו טעות היסטורית כי בסוף הרי למה זה גורם בסופו של דבר?

מתחילה רכישת דירות בכל מיני שכונות בערים כאלה ואחרות ואז מתחילות מלחמות היהודים וכולי.

אז אין תכנון, אין ריבון לעניין הזה, כל ראש עיר יכול לעצור חרדים מלבוא אליו ואתם, על 13,000 יחידות דיור – עצרתם את זה עכשיו בהוראה של משרד השיכון, לא הוראה שלכם כי היה אישור של השרה שלכם אבל זה עוול לא יכופר, במיוחד שאנחנו יודעים שהתכנית הוותמ"לית הזאת לא הייתה צריכה לקחת הרבה זמן.

תיקון התכנית לא היה צריך לקחת כמו שלוקח לכם בדרך כלל שנתיים לתכנית או שנה וחצי.

וליד טאהא: יעקב, תודה רבה.

התכנית הזאת, מאחר וכבר עברה התנגדויות של כל הגורמים הרלוונטיים, השינוי שלה וההתאמה שלה לציבור חרדי לא היה מביא התנגדויות ברמה כזאת שהיה דוחה את זה לעוד שנתיים.

היה אפשר בחצי שנה, שלושת-רבעי שנה לאשר את זה.

אני מבקש לשים את זה על השולחן.

אדוני, אנחנו לא בקואליציה.

אתה מסיים פה והולך מפה לפגישה במשרד האוצר ואז אומרים לך: נסדר לכם את זה בלי החרדים, זה בסדר.

וליד טאהא: אני עושה את זה גם בשבילך.

זה הזמן שלי, פה זה הזמן שלי.

לכן, אני מבקש - -

וליד טאהא: נתתי לך...

- - אני רוצה לקבל מכם לוועדה, ברשות היושב-ראש כמובן, מה התכנית האסטרטגית שלכם לפי מגזרים – גם למגזר הערבי, גם למגזר הכפרי שהוא לא מגזר - - - וגם לחרדי.

וליד טאהא: שלומי, הישיבה הבאה תהיה באמת על חלוקה לפני אוכלוסיות, תתמקד בזה וניתן יותר מענה ונלמד לעומק גם את החלוקה הזו.

וליד טאהא: החוק הזה, היה צריך אותו גם כדי לפתור בעיית דיור בכלל וגם מבחינת החברה הערבית כדי לקדם אותו - -

חלק גדול ממרכיבי הקואליציה של היום היו דרך הוותמ"ל אז.

וליד טאהא: - - כל אוכלוסייה, יש לה את הצרות שלה אבל הוא עונה על כולם.

וליד טאהא: אנחנו נמשיך ונעשה דיון יותר מעמיק יעקב, אני מבטיח לך.

וליד טאהא: אז אל תמהר להפיל את הממשלה, תן לנו קצת אוויר.

לא מבטיח שום דבר.

וליד טאהא: בסדר.

אלון טל: אני רק רוצה להוסיף שבסירקין בפתח-תקווה, הרבה תלונות מגיעות אלי בקשר ל-3,000 עצים שהולכים להיעלם מהעולם - -

סיגי בארי: זה לא בתכנית של הוותמ"ל, זה בתמ"א 47 ועושים שם מאמצים להציל אותם.

סיגי בארי: אתה מדבר על החורשה שם.

וליד טאהא: כן, אלון מגן גם על בני אדם, גם על עצים וגם על שטחים פתוחים.

וליד טאהא: איך אתה יכול לעשות את זה ביחד, אני לא מבין.

וליד טאהא: קשה ביחד.

וליד טאהא: חבר הכנסת איתן גינזבורג, בבקשה.

איתן גינזבורג: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, ותודה על הדיון הזה, הוא חשוב מאוד והוא צריך להיעשות בתדירות יותר גבוהה כי זה לב-ליבה של העשייה של המשרד.

איתן גינזבורג: אני רוצה לדבר על הוותמ"ל יותר ממעוף הציפור, יותר ברמת מדיניות – זה לא סוד שאני מתנגד לוותמ"ל, אני חושב שהוותמ"ל זו רעה חולה, זה לא סדרי ממשל תקינים והביאו אותה כפתרון זמני כדי להתגבר על חסמי היצע של דיור אבל זו לא הדרך הנכונה.

איתן גינזבורג: אבל מהרגע שהיא כאן, צריך לבדוק את התפקוד ואנחנו רואים את זה בחוברת שהצגתם אבל גם לראות מתי הוא הולך לסיים?

איתן גינזבורג: למה הקימו ותמ"ל?

איתן גינזבורג: כי ועדות מחוזיות לא תפקדו, זה היה שם שנים עד שמקדמים תכנית.

איתן גינזבורג: אז השאלה הבסיסית שלי - -

וליד טאהא: שאלה – היום, אחרי שהקימו, הן מתפקדות?

איתן גינזבורג: זו השאלה שלי – האם לאור זה שהוקמה הוותמ"ל, כבר למעלה משש, שבע שנים תכף, לאור העובדה שהורחבו הסמכויות כבר פעמיים לסמכויות נרחבות מאוד, מה עושים?

איתן גינזבורג: מה עשיתם?

איתן גינזבורג: ופה נמצא גם לא רק ראש הוותמ"ל אלא גם ראש מטה התכנון – מה עושים כדי לחזק את הוועדות המחוזיות, הן מבחינת כוח אדם, הן מבחינת קידום תכניות, זמנים, תכנון וכולי?

איתן גינזבורג: האם נעשה משהו בהקשר הזה ולא רק להיות במצב שבו בעולם שבו יש ותמ"ל, יש ועדה מחוזית, יש עכשיו מרוץ סמכויות מה יבוא למה, והוועדה המחוזית נשארת כמו שהיא הייתה כל החיים ובעצם יש עכשיו מוסד תכנון חדש שנקרא ותמ"ל – זה לא בריא שיהיה מוסד תכנון כמו הוותמ"ל.

איתן גינזבורג: אז אני שואל מה אתם עושים כדי לחזק את הוועדות המחוזיות - -

אבל זה לא הם.

איתן גינזבורג: בוודאי שהם, זה שלומי הייזלר, הוא ראש מטה התכנון.

גם וגם?

איתן גינזבורג: כן.

יש פה עורך-דין בסביבה, לבדוק ניגוד אינטרסים או שצריך להביא עורך-דין מהבית?

וליד טאהא: יעקב רוצה לשלוח את האחריות - - -

שלומי הייזלר: אני גם עורך דין, זה בסדר.

איתן גינזבורג: אם היה לך ספק...

איתן גינזבורג: זו השאלה הבסיסית של כל העסק הזה כי הוותמ"ל הוקמה כדי לתקן משהו, לא להנציח את עצמה.

איתן גינזבורג: השאלה השנייה שלי, אדוני היושב-ראש, זה בכל הנוגע למימוש כי הוותמ"ל באה לתכנן מלא תכנונים, עשרות-אלפי יחידות דיור – כפיים.

איתן גינזבורג: מה עם המימוש?

איתן גינזבורג: אז בעבר היה ראש מטה דיור שהיה אחראי גם על דיור, תכנון וגם על פיתוח.

איתן גינזבורג: עכשיו פיצלו את זה, יש שלושה מטות שונים, זה היה בממשלה הקודמת וזה לא צריך להיות בממשלה הזאת אבל מה אחוז המימוש של תכניות הוותמ"ל?

איתן גינזבורג: לא מספיק רק לתכנן, צריך גם לממש אותן, לשווק אותן.

איתן גינזבורג: יש חסמי רישוי עדין – הרישוי, הוצאת ההיתרים לא פשוטה ונכון שנתנו סמכויות רישוי אבל שוב, זה לא בריא.

איתן גינזבורג: חסמי פיתוח שעדין קיימים גם בתשתיות קריטיות וגם בתשתיות בסיסיות.

איתן גינזבורג: אז אני שואל: מה הכלים שניתנים או מבוצעים כדי לקדם פיתוח ומימוש של אותן יחידות דיור שמתוכננות ומאושרות על-ידיכם?

איתן גינזבורג: אני הבנתי שאתם עוקבים אחרי כל סוגיית המימוש אבל אם עוקבים ברמה של דיווח, ברמה של עדכון.

איתן גינזבורג: אבל מה עושים בפועל כדי לקדם את אותם מימושים ואת השיווק, כשהשיווק בכלל לא במגרש שלכם, הוא נמצא במגרש אחר, של רמ"י, שגם שם הם עושים שמות בכל הנושא הזה.

איתן גינזבורג: הדבר האחרון זה הסיפור של פורום החסמים – הוקם פורום חסמים במשרד ראש הממשלה אם אני לא טועה - -

וליד טאהא: הסרת חסמים.

איתן גינזבורג: הסדרת חסמים.

איתן גינזבורג: אני רציתי לדעת כמה הוא פעיל, כל כמה זמן הוא מתכנס?

איתן גינזבורג: האם הוא באמת נותן פתרונות או שהוא מדבר ברמה גבוהה, ואיזה סמכויות יש לו כדי לפתור את אותם חסמים האמיתיים בפועל ולהגיע למצב של מימוש.

איתן גינזבורג: אני מאוד חושש שיש פה סיטואציה של תכלול מאסיבי ואני מכיר גם את עולם השיווק – נורא קל להגיד: שיווקנו 70,000 או כמה זה היה השנה?

איתן גינזבורג: 80?

איתן גינזבורג: אינני יודע כמה אבל בסוף, יש בעיה של תשתיות וכולי אז הופקו מסמכי המכרז אבל אי אפשר לממש אותם בפועל ולכן, הדבר הזה כרוך האחד בשני.

איתן גינזבורג: אנחנו רואים פה פן אחד של התמונה, פן חשוב, כי זה הבסיס של כל הסיפור הזה, ואני רוצה לקבל תשובות על כל הדברים האלה ברמת הפרטים.

וליד טאהא: תודה רבה לך, חבר הכנסת איתן גינזבורג.

וליד טאהא: אני הייתי מת לראות תכנון מאסיבי בחברה הערבית אבל אין אותו עדין.

וליד טאהא: יש חוק תכנון כללי אבל בחברה הערבית אין תכנון מאסיבי, הוציאו את החוק הזה כדי להאיץ תכנון כי אם אין לנו אותו עד עכשיו - -

איתן גינזבורג: אנחנו הוספנו סמכויות לוותמ"ל גם לחרדים וגם לערבים - - - והם תכף קורסים מרוב סמכויות.

וליד טאהא: עד עכשיו זה לא משתנה כפי שאנחנו צריכים, לא מתקדם טוב גם ברמת הוועדות, תכניות כוללניות ואחרות – הלוואי ואגיע להרגשה של תכנון מאסיבי, הלוואי.

איתן גינזבורג: הוא מאסיבי, לא במקומות הנכונים אולי.

וליד טאהא: אני מדבר על החברה הערבית.

איתן גינזבורג: אז אולי צריך לפצל.

וליד טאהא: כן, אולי צריך ועדה מיוחדת.

איתן גינזבורג: לא, לא צריך ועדה מיוחדת.

איתן גינזבורג: צריך להביא - -

וליד טאהא: עשינו את זה ליישוב – צריך ועדה מיוחדת כדי להאיץ תכנון.

איתן גינזבורג: אולי כמו חריש?

וליד טאהא: כן, לעשות את החברה הערבית כולה חריש.

אפשר להצטרף לחברה הזאת?

וליד טאהא: כשאני אומר "החברה הערבית" אני כולל גם אתכם.

עכשיו אני יותר רגוע.

וליד טאהא: אל דאגה, חבר הכנסת יעקב אשר, אנחנו תמיד מדברים גם בשמכם.

מאה אחוז.

וליד טאהא: חברת הכנסת נירה שפק, בבקשה.

נירה שפק: אז קודם כל, לדבריו של חברי - - - וגם אמרתי את זה בדיונים הקודמים, שאני לא מבינה איך פלסטר או האצה שניתנת לתקופה מסוימת כדי לצמצם מצד אחד, ומצד שני ליצור - - - הופך להיות למשהו שמאריכים אותו ומאריכים אותו, ולא נאמר פה מה התהליך במקביל למצבת הגופים האחרים.

נירה שפק: אני גם מתנגדת לוותמ"ל, אני לא רוצה להפוך פלסטר לפרוטזה.

נירה שפק: זאת אומרת, לא צריך רגל שלישית.

נירה שפק: ובקטע הזה חייבים רגע לעצור ולעשות דיון על העניין הזה.

נירה שפק: הדבר השני זה יישום המדיניות וזה גם מתחבר לגבי מה שאמרתם כולכם לגבי המגזרים השונים או התכניות השונות לחברות השונות – בסוף יש פער, וכל פעם צריך לראות לא רק בכמה עלינו אלא אל מול הפער, אל מול האחוז שצריך לעמוד בו כי היינו בדיונים שהציגו את הפער.

נירה שפק: והדבר השלישי זה לראות אל מול הביצוע – אני עשיתי פגישה עם התאחדות הקבלנים והציגו לי מה קורה מבאר-שבע ועד בכלל.

נירה שפק: בסוף, מה יכולות המימוש, מה ההבדל בין הנייר לבין הביצוע בפועל, וזה גם משהו שלא מוצע כאן וזה משלים אז צריך להראות את כלל המערכת ולראות איך היא מתקדמת.

נירה שפק: אני חוזרת ואומרת, שזה יהיה גם לפרוטוקול בהתייחסות שלי, שאני מבקשת מענה משלים לעמוד 3 למה שהקראתי קודם וגם את התיקונים לסעיף 7 ולהשלים את הנושא של המרחב הכפרי בתוך זה.

נירה שפק: דבר שני שאני מדברת עליו וקצת נגעה בזה אשרת, עם הנושא של השלביות – אנחנו דיברנו על שני דברים בדיון הקודם: פעם אחת זה הנושא של הארנונה, וצריך לטפל בזה, ופעם שנייה זה שיתנו לחקלאים לעבד את הקרקע.

נירה שפק: אני הסתובבתי במועצה אזורית שדות-נגב עם חקלאים שאומרים לי: תראי, הנה השטחים שלנו, שלפני שש שנים הועברו לנתיבות – גלגל של טרקטור לא עלה על הקרקע.

נירה שפק: עזבו את העניין הערכי, שיש לנו קרקע לא מעובדת.

נירה שפק: זאת אומרת, אותו חקלאי יכול היה לממש את הצורך שלו בחקלאות ושנים עומד שטח אדמה שאף אחד לא נוגע בו, והובטח לי - -

סיגי בארי: זאת טעות שלא תחזור כי כל תכנית אנחנו מטמיעים את זה.

סיגי בארי: את צודקת במאה אחוז, זאת הייתה טעות והיא לא תחזור.

סיגי בארי: כל תכנית שמתאשרת, יש לה את הסעיף הזה שמסביר בשלביות שניתן לעבד את הקרקע עד הרגע שבו עולים הטרקטורים.

קריאה: תלוי גם בהסכמים עם רשות מקרקעי ישראל ואנחנו לא רואים - - -

נירה שפק: אז אני רוצה שזה יהיה כמו נוהל שם, אני רוצה שגם אם מחר תהיה בעיה, אתם מבינים את זה?

נירה שפק: הדבר הנוסף שאני - -

תומר רוזנר: חברת הכנסת שפק, אני חושב שהבקשה שהייתה לכם מצאה את ביטויה גם בנוסח החוק, כפי שתוקן לאחרונה בניגוד למה שנאמר כאן, בסעיף 29ג(ב)1 – הוספה הוראה שאם תרצו נקריא אותה כדי שיהיה ברור שזאת הכוונה לעניין השלביות.

נירה שפק: אני אשמח כדי שזה יהיה ברור לכולם.

תומר רוזנר: ובנוסף לכך, גם בפרוטוקול הדיון - -

וליד טאהא: תומר לא צריך לחפש, יש לו הכל...

תומר רוזנר: לא, אבל בנוסף לכך, עורכת הדין מניה לייקין, שהיא נציגת רשות מקרקעי ישראל, הנציגה המוסמכת שהייתה בדיון, התחייבה בצורה מפורשת שהיישום של הסעיף הזה בהסכמים של רשות מקרקעי ישראל עם החקלאים תהיה בדיוק בעניין הזה, וזה אפשר למצוא לפרוטוקול בנוסף למה שאת - -

נירה שפק: אז אני מכירה את הפרוטוקול וגם קראנו אותו.

נירה שפק: אני רק אומרת שפרוטוקול זה יופי, חוק זה הרבה יותר טוב - -

תומר רוזנר: לא, אז אנחנו חושבים שזה מוסדר כבר.

וליד טאהא: אז תקריאו.

יועמ"שית: אז אני אקריא, זה 29ג(ב) פסקה 1.

יועמ"שית: זה סעיף שמתייחס להסכם ההשבה; סעיף (ב) אומר: "הסכם השבה יכלול בעניינים אלה, לפי עקרונות שתקבע מועצת מקרקעי ישראל.

יועמ"שית: 1.

יועמ"שית: מועד השבת הזכויות לגבי קרקע להשבה ומסירת החזקה, בהתחשב בגורם שיבצע את הפינוי וכן בסוג הגידול החקלאי המצוי בו ובמחוברים שמחוברים אליה בחיבור של קבע ככל שמצויים בה גידולים - - - בזמן חתימת ההסכם" – זה מה שהיה.

יועמ"שית: הוספנו בתיקון האחרון, בסיפא: וכן בהתחשב בצורך המידי בקרקע להשבה, מועד פיתוחה, שלב הפיתוח, ובמידת האפשר ברצון בעל ה - - -

תומר רוזנר: על זה נוספה ההתחייבות של גברת לייקין בשם רשות מקרקעי ישראל, שזה עניין השלביות עד הטרקטורים.

נירה שפק: אוקי, אז עד הטרקטור לא מופיע, וזה - - -

שלומי הייזלר: לא, אז אני אומר שאת זה אנחנו מכירים.

שלומי הייזלר: אני זכרתי שניסחנו את זה טיפה יותר רחב, ובנוסף לזה אני בא ואומר שאנחנו מכניסים את ההוראה הזאת כהוראת שלביות בתכנית, בסדר?

נירה שפק: כן, זה מה שאני רוצה, שזה יהיה מעוגן.

נירה שפק: הדבר השני - -

תומר רוזנר: אולי מה שכדאי זה שגם מועצת מקרקעי ישראל תוסיף את זה בהחלטה שלה - -

נירה שפק: בדיוק, בשני הגורמים.

שלומי הייזלר: מועצת מקרקעי ישראל זה כובע שאני לא מחזיק בו.

נירה שפק: בסדר, זה כובע של הוועדה.

נירה שפק: הדבר השני זה הנושא של חישוב ה-30%, שזה לא כולל את שטח המחנה והתעקשנו על זה ושני השרים אמרו שזה מה שיהיה.

נירה שפק: אני ביקשתי את זה, וזה לא מיושם בפועל.

נירה שפק: זאת אומרת, אין שום מקום שרשום שהחישוב 30%, ותקנו אותי אם אני טועה, הוא לא כולל את שטח המחנה כי אנחנו יודעים מה זה שכשיש שטח יותר גדול, האחוזים יותר גדולים.

נירה שפק: אני פה אתעקש שזה מה שיהיה כי זה גם נאמר וסוכם בדיון.

שלומי הייזלר: למיטב זכרוני, החוק מתייחס לזה אבל אני...

וליד טאהא: תודה, חברת הכנסת.

נירה שפק: אני רק אומר עוד שני דברים – אני מבקשת, אמנם אני לא באופוזיציה אבל גם אנחנו פה, בוועדה, כדי להשמיע את הדברים שלנו.

נירה שפק: הנושא של הוותמ"ל כעוקף – אתה אמרת שתתייחס אליו וזה לא בא לידי ביטוי.

נירה שפק: והדבר האחרון זה הנושא של 1,816 דונם שציינתם – ביקשתי לקבל את הפילוח בין שטחים פתוחים לשטחים חקלאיים וקצת מוזר לי כי ראשת מועצה אזורית גזר אומרת שלפחות אצלה 700 מתוך זה, זה שטחים חקלאיים.

נירה שפק: אז אני מבקשת לדעת את הפילוח בהתאמה.

וליד טאהא: תודה רבה לך, חברת הכנסת נירה שפק.

וליד טאהא: חברת הכנסת ענבר בזק, בבקשה.

ענבר בזק: אני מתנצלת שהגעתי מאוחר, יכול להיות שאני מעלה נושא שכבר עלה בדיון לפני כן:

ענבר בזק: אני רוצה לדבר על הקשר בין תכניות משרד התחבורה לוותמ"ל – בהרבה מהשכונות שנבנות אין קשר לתכניות הכבישים.

ענבר בזק: אני יכולה לספר שנפגשתי לפני חודש עם משרד התחבורה לגבי שכונה חדשה שנבנית בסחנין דרך תכנית הוותמ"ל, שכבר התחילו לבנות אותה ולעומת זאת, אין תקצוב של כביש.

ענבר בזק: גם נאמר לי על-ידי משרד התחבורה שהמדיניות שלהם היא ש-80% הולכים לתחבורה הציבורית ורק 20% לכבישים בכל הארץ.

ענבר בזק: זאת אומרת, הבנתי מהם שמתחילים לבנות שכונה של 5,000 יחידות דיור ואין כרגע באופק תקצוב לכביש.

ענבר בזק: זה דבר מאוד מטריד, זה יוצר עומס תחבורתי בלתי-אפשרי.

ענבר בזק: אתה מדבר על החברה הערבית ואנחנו מדברים על עיר שהיא כבר עיר היום, ש-24 שעות, שבעה ימים בשבוע העיר הזאת פקוקה, ואנחנו מוסיפים עכשיו עומס של 5,000 יחידות דיור בלי שום תשתית של כבישים – אני לא יודעת אם זו הפלטפורמה להגיד את זה אבל אני רוצה שזה יופיע בפרוטוקול, ואני אשמח שגם באיזה שהוא דיון נביא אנשים ממשרד התחבורה.

וליד טאהא: דווקא זה המקום.

איתן גינזבורג: תגידי, מה זה עוזר שזה מופיע בפרוטוקול?

ענבר בזק: לא, אני רוצה שיו"ר הוועדה – שוב, התנצלתי שלא הייתי מהתחלה אבל שיו"ר הוועדה, אם צריך, יזמין גם נציגים ממשרד התחבורה ונראה את השילוב כי זה שני דברים שאי אפשר לתכנן אותם - -

וליד טאהא: אני חושב אפילו ששלומי וסיגי צריכים לענות על זה.

סיגי בארי: - - -

ענבר בזק: לא, אבל כשמדברים, זה נהדר שיש תחבורה ציבורית, אני בעד המדיניות של תחבורה ציבורית אבל גם תחבורה ציבורית צריכה כבישים לנסוע עליהם, ואם אין כבישים אז עם כל הרצון הטוב - -

קריאה: זה גם וגם.

ענבר בזק: לא, הרכבת לא תגיע לסחנין, מקסימום יגיע אוטובוס, וכשאין תכנון לכביש אז גם לא יגיע אוטובוס.

וליד טאהא: תודה רבה.

וליד טאהא: חשוב מאוד, זו סוגיה מאוד חשובה.

וליד טאהא: אני מקווה שיש תשובה גם עליה.

וליד טאהא: אני אומר כך: יש לי עוד אורחים שצריכים לדבר בזום, לא נשאר לנו הרבה זמן.

איתן גינזבורג: מה עם תשובות?

וליד טאהא: זהו, אנחנו חייבים עוד דיון המשך, שלומי.

ענבר בזק: לדעתי התשובות בדיון הבא אולי.

וליד טאהא: לא, אני מקווה שיספיקו לתת תשובות להרבה שאלות שנשאלו.

וליד טאהא: בכל מקרה, יש דברים שיישארו לדיון הבא אבל תשמע, יש פה נושאים מאוד חשובים שעלו מכולם, והזמן שנתנו, שעתיים, לא מספיקות לנושא חשוב כזה.

וליד טאהא: אז לפני שאתן לכם לענות, אני עובר לזום לכרמית יוליס, המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, את אתנו?

איתן גינזבורג: ושוב ברכות על המינוי.

וליד טאהא: אנחנו צריכים לברך את כרמית על המינוי כל פעם מחדש.

כרמית יוליס: אני כאן.

כרמית יוליס: זה כיף, היושב-ראש.

וליד טאהא: בסדר, אז ברכות על המינוי.

וליד טאהא: בבקשה כרמית.

איתן גינזבורג: תודה, אדוני היושב-ראש.

איתן גינזבורג: רציתי להתייחס לכמה היבטים בעצם החקיקה בנושא הוותמ"ל שבאמת תפסה הרבה מקום בסדר היום הציבורי-התכנוני, ומעצם טיבה גם הולידה הרבה סוגיות שהן גם סוגיות משפטיות.

איתן גינזבורג: בעצם, כבר בראשית הדרך היינו בסיטואציה שבה אנחנו מדברים על תכנון על קרקע מדינה ועל קרקע של יישובי מיעוטים, שבהם יש פחות קרקע מדינה לנוכח העובדה שיש שם קרקע פרטית משמעותית.

איתן גינזבורג: אני חושבת שעם כל המורכבות, גם היום, כשהתגלגלנו למשרעת הרבה יותר רחבה שמדברת גם על פינוי-בינוי, גם על תכנון של מגורים שסובבים את המטרו, גם על תכנון לחברה החרדית, עדין בסופו של יום הממשלה באה ודגמה את המקומות שבהם יש אינטרסים ממשלתיים מאוד-מאוד חשובים לקדם בוועדה הזאת, שאת מה שהיא יודעת לעשות כמובן שאיש לא יכול לקחת ממנה – תכנית אחת בוועדה אחת, לוחות זמנים מאוד קצרים ויכולת להוביל פרויקטים מאוד חשובים, שבאמת מינהל התכנון וכל מי שכרוך בדבר הזה ושלומי, שכמובן עושה את זה מצוין, מובילים את זה וגם כל הדוברים שלפני, כולם הכירו בעבודה המאוד משמעותית שהם עושים.

איתן גינזבורג: אני חושבת שבסוף, המקומות שהיינו בהם הם כמו שאמרתי – כרכו גם מדיניות וגם היבטים משפטיים כי לא הייתה כוונה בשום שלב, ואני חושבת שזאת גם תשובה מאוד טובה לחלק גדול מהביקורות על הוותמ"ל, שלא הייתה פה פריצה שהיא פריצה שפותחת את השער להיכנס לוועדה הזאת לכל פרויקט באשר הוא.

איתן גינזבורג: עדין יש סינון מאוד משמעותי שהחוק עושה, שהוא כמו שאמרתי, דוגם מקומות שבהם תהיה את מלוא ההצדקה לגשת לוועדה הזאת, וזה לא יהיה בכל תכנית ותכנית, גם בעולם מאוד מורכב של משבר דיור, שגם לו יש משקל מאוד משמעותי כשאנחנו מדברים על הוותמ"ל כי יש לו מקום מאוד חשוב במאבק הזה במחירי דיור ובהגדלת ההיצע.

איתן גינזבורג: בסופו של דבר, החוק בפורמט הנוכחי שלו שונה, כמו שאמרתי, ממה שהיה בראשית הדרך גם ביחס לקרקעות חקלאיות ולשטחים פתוחים, יש בו את המנגנונים שלו שבסוף מצמצמים את היקף הבינוי שיכול להיות שם, וגם נעשתה בו הרבה מאוד חשיבה משפטית, בחלקה היינו מעורבים כמו למשל איחוד התכנון לאוכלוסייה החרדית, מה שדיברנו עליו בעת קידום החקיקה – זה העלה בוודאי שאלות שקשורות גם לסוגיות חוקתיות של איחוד משאבים ממשלתיים בתחום הזה של תכנון, כשלאחר מכן יהיה שיווק לאוכלוסיות מאוד מובהקות ומאוד מגודרות.

איתן גינזבורג: זה דומה ולא דומה אבל כמו שהכרנו ביישובי המיעוטים של החברה הערבית, הדרוזית, הצ'רקסית, באופן שהוא דומה ושונה גם ביחס לשכונות שמתאפיינות באוכלוסייה החרדית, בגלל ניתוח חוקתי שעשינו – גם זה כמובן היה מקובל גם עלינו בהקשר של ייחד להם מקום מיוחד בתכנון.

איתן גינזבורג: אני רוצה בכל זאת להתייחס להיבטים משפטיים שעולים על עבודת הוועדה ועל האופן שבו היא מתנהלת – זה לא סוד, לא ראיתי שמישהו הזכיר את זה לפני אבל היו כמה פסיקות מערכאות מאוד-מאוד גבוהות לרבות בג"ץ ביחס לאופן שבו התנהלנו בתחום התכנון – אני מדברת על אפולוניה ועל תל-השומר.

איתן גינזבורג: אנחנו כמובן מחויבים לפסקי הדין האלה ולצורך ליישם אותם.

איתן גינזבורג: אני חושבת שבסוף, נכון שלא ראינו את הדברים עין בעין, המדינה בהחלט חשבה שהאופן שבו אנחנו דוגמים את הקרקע ומתייחסים לזיהומי קרקע הוא כן מספק והוא משאיר איזו ישורת מסוימת שתעשה בהמשך הדרך אבל אנחנו מקבלים כמובן את האמירות של בית המשפט העליון, חלק מזה היה בדיונים נוספים.

איתן גינזבורג: כן חשוב לי להגיד שבימים האלה שלומי תיכלל עבודת מטה מקצועית שתקבע אמות מידה של הגנת הסביבה לגבי איך אנחנו מתמודדים עם זיהומי קרקע.

איתן גינזבורג: זה לא חדש שחלק גדול מתכניות הוותמ"ל רצו לתת מענה גם לתזוזה של בסיסים צבאיים, וחלק מהם מתוכננים על קרקעות שבאמת יש להם בעיית זיהום, כשמאידך גיסא, לא היינו רוצים שכל ההליך התכנוני הזה ייתקע עכשיו לאורך שנים, אנחנו צריכים את יחידות הדיור האלה ומהר, ולכן האיזון הזה בין הרבדים המקצועיים שיצליחו לייצר תוצר שהוא ראוי, שעומד בקנה אחד עם הסטנדרטים המקצועיים שהתווה בית המשפט, ולצד זה כמובן גם בדיקה משפטית, שאנחנו עומדים בתבחינים של בית המשפט, וגם לעניין הזה עוד ניכנס ונידרש כמה שיותר מהר אני מקווה, כדי שבאמת התכניות מהסוג הזה, גם אם יש כאלה שהם עדין בשלבי דיון וגם אם יש כאלה שאושרו, יעמדו גם בסטנדרטים המקצועיים והמשפטיים שהותוו.

איתן גינזבורג: אני חושבת שזו אמירה מאוד משמעותית גם כלפי ביקורות שהושמעו כלפי הליך התכנון הזה, וככל שאנחנו נתיישר לעולם חדש שבו לפחות חלק מהבדיקות יהיו כבר בהליך התכנוני, אני חושבת שזה מאוד יועיל לאינטרס הציבורי - -

איתן גינזבורג: אז מה שאת אומרת זה שמבחינתך, הוותמ"ל הזה יכול להמשיך לנצח.

איתן גינזבורג: מבחינתו זה עולם חדש, זה יעיל, זה טוב, מבחינתך אין שום מניעה שימשיך לכהן לנצח.

כרמית יוליס: לא, אני לא חושבת שזה מה שאמרתי - -

איתן גינזבורג: זה משתמע מהדברים שאת מציינת, את משבחת את הוותמ"ל הזה - -

וליד טאהא: היא מפרגנת לשלומי, איתן.

איתן גינזבורג: אני גם מפרגן לשלומי, אני חושב שהוא עושה עבודה מעולה אבל לא הוא יזם את העסק הזה.

וליד טאהא: כמובן שזה היה חבר הכנסת גינזבורג, שרוצה לראות את הוותמ"ל מסתיים אתמול, לא היום.

איתן גינזבורג: לא, אני רוצה שהדברים יהיו בצורה מסודרת, מה קורה עם הוועדות המחוזיות.

כרמית יוליס: אני אומרת שהדיון שחבר הכנסת גינזבורג מעורר הוא בוודאי ראוי וצריך לקיים אותו.

כרמית יוליס: אני פשוט אומרת את מה שהתחלתי איתו, שבסוף החברה - - -

וליד טאהא: איתן, על תפקוד הוועדות המחוזיות אנחנו נקיים דיון ספציפי.

כרמית יוליס: אדוני היושב-ראש, רק משפט אחרון – אם אני צריכה לסכם את כל מה שאמרתי, שהמסלולים הם ממילא מצומצמים יותר מכוח חוק, ובעבר השני אנחנו גם מטייבים את האופן שבו אנחנו מתייחסים לכל מיני פרמטרים מקצועיים ותכנוניים, בין היתר לאור הפסיקה של בית המשפט.

וליד טאהא: אני רוצה להודות לך, כרמית יוליס, המשנה ליועמ"ש לממשלה, אבל מוצא את עצמי חייב לתת לך הערה – אני לא מכיר את המושג "בני מיעוטים", אני מכיר את המושג החברה הערבית.

וליד טאהא: אז יש מוסדות במדינה שעובדות בסגנון של אז, של פעם, שמשתמשות במושג המגונה הזה, ואני לא אוהב אותו ולא אוהב שמשתמשים בו לידי.

וליד טאהא: אנחנו החברה הערבית, לא בני מיעוטים.

וליד טאהא: תודה, כרמית.

וליד טאהא: אני עובר ישר אל אלי ברכה מהמועצה האזורית לב השרון.

וליד טאהא: אלי אתנו?

וליד טאהא: תנסה להיות קצר, אלי, כי הזמן שלנו לא עומד לרשותנו.

אלי כהן: אני ממועצה אזורית חוף השרון או לב השרון.

אלי כהן: כמה דברים, ואני באמת אדבר בקצרה: המרחב הכפרי משמש כמחסן קרקעות למדינה ולא מרחב מחיה, ולכן יש בעיה וזה נכון מה שאמרו חברי הכנסת שעלו לפני כן.

אלי כהן: כשמדברים על הוות"ל ומגוון הדיור – מגוון הדיור הפך להיות ללא מגוון.

אלי כהן: לוקחים את עם ישראל, משיכונים עברנו למגדלים – דוחסים אותו למגדלים וכל שאר צורות החיים כמעט ולא קיימות ולא יכולות להתקיים ואסור לדבר עליהן.

אלי כהן: אין שיתוף של המרחב הכפרי בתהליך, אנחנו די מזנבים אחרי הרכבת שנוסעת.

אלי כהן: כשאנחנו מגיעים, שואלים אותנו - -

וליד טאהא: למה?

וליד טאהא: יש לכם נציגות במועצה שם.

וליד טאהא: יושבת פה אצלנו בוועדה חברה בפורום של וותמ"ל.

איתן גינזבורג: הוא דיבר על הוות"ל, לא על הוותמ"ל.

שלומי הייזלר: אבל הוות"ל זה תשתיות, מה זה רלוונטי?

וליד טאהא: מה זה רלוונטי לדיון שלנו?

אלי כהן: נכון שזו רכבת נוסעת אבל יש לנו יכולת להגיד גם טיפה יותר רחב.

אלי כהן: אסור להזכיר את מגוון המגורים במרחב המגורים.

אלי כהן: עכשיו, אנחנו התאהבנו בתהליך הזה שנקרא וות"ל, התאהבנו בתהליך שנקרא וותמ"ל, ואנחנו נותנים לו לרוץ ולא שואלים את עצמנו מה הייתה המטרה.

אלי כהן: אם המטרה הייתה לתכנן הרבה, אז אולי תכננו הרבה ואולי אפשר להוסיף אבל אם המטרה הייתה לבחון מימוש, נדמה לי שבמימוש מצאנו את עצמנו במקום מאוד-מאוד נחות מכיוון שכשנותנים סמכויות לגוף ומבטלים את הגופים האחרים כמו הוועדות המחוזיות, שהן ועדות מובנות שיודעות ומשתפות, אז אנחנו שומעים ככה: אנחנו שומעים שיש תכנון ייתר ויש חוסר מימוש.

אלי כהן: אנחנו מכתימים – לוקחים שטחי חקלאות ושמים עליהם כתמים לבנייה כאשר כנראה לא ימומשו לעולם, והתוצאה של זה היא שאנחנו חוסמים את עצמנו מתכנון אחר בעתיד היותר רחוק מכיוון שאלה לעולם לא ימומשו, אבל אנחנו מוצאים את עצמנו משלמים פיצויים, גם המדינה וגם הרשויות – פיצויים מכספים שאין לנו אותם.

אלי כהן: זה פשוט בזבוז של כספי ציבור.

אלי כהן: וכמובן, הזכירו את זה פה לאחרונה – היעדר תיאום בין-משרדי.

אלי כהן: כשהרכבת הזאת נוסעת, והיא נוסעת מהר, לא תמיד המשרדים מספיקים לתאם כמו שצריך ביניהם ולמעשה מדלגים על המשרדים.

אלי כהן: נותנים להם אפשרות לדבר וממשיכים הלאה.

אלי כהן: ואחרי שהשמעתי ביקורת, אני רוצה להשמיע סוג של פתרון – אנחנו יושבים ומצד אחד יש את התכנון שמרתיח ומפריע לכולם כי זה שמקבל – לא מקבל מספיק, זה שנותן – נותן יותר מדי, וכאשר יש מקום לפשרה, אומרים לו: את הפשרה הכלכלית תמצא בוועדה הגיאוגרפית, שבאה כמה שנים אחרי זה.

אלי כהן: הפער הזה בזמנים מייצר מלחמה לכל אורך הדרך, ונדמה לי שתפקידה של הכנסת זה ליצור איזה שהוא שקט במערכת.

אלי כהן: אני מציע לחזור חזרה למתווה שבו מסתכלים על הוועדות המחוזיות, נותנים להן לעשות את העבודה שלהן ולתאם, וכנראה שהרכבת הזאת צריכה לעצור באיזה שהוא מקום, נדמה לי שהיא הגיע לנקודה הזאת, המימוש זה לא מה שמחפשים.

אלי כהן: תודה לכם.

וליד טאהא: תודה רבה לך.

וליד טאהא: אני עובר לחיים פייגלין בזום, סגן נשיא התאחדות הקבלנים.

וליד טאהא: חיים, תנסה להיות קצר, אני סומך על הכישרונות שלך.

חיים פייגלין: תודה רבה, אדוני יושב-הראש, אני אשתדל להיות קצר.

חיים פייגלין: ראשית, כל הכבוד על הדיון וכל הכבוד לשלומי על הפעילות ולכל הצוות שלו.

חיים פייגלין: אני רוצה להגיד שההתאחדות - - - פעילות הוותמ"ל לעתיד הנראה לעין, כאשר הוותמ"ל משפר בצורה משמעותית גם את עבודת הוועדות המחוזיות האחרות, לא רק את עצם הליכי התכנון.

חיים פייגלין: אני רוצה לקבוע כאן שמהירות ויעילות של הליכי תכנון אינם עומדים בסתירה לאיכות תכנונית – נהפוך הוא.

חיים פייגלין: דווקא מהירות ויעילות, הם עצמם ערובה לאיכות תכנונית הרבה יותר טובה, והפוך – הסחבת שמתרחשת בוועדות המחוזיות איננה תורמת שום דבר לאיכות תכנוניות, להיפך, אני חושב שזה רק פוגע באיכות התכנונית.

חיים פייגלין: גם הנושא שדיבר עליו חבר הכנסת גינזבורג, שאומר שהמימוש, שאנחנו רוצים לראות מימוש ודיברו על זה גם אחרים – אני חושב שגם המימוש של תכניות הוותמ"ל יותר גבוה מאשר המימוש של תכניות הוועדות המחוזיות.

חיים פייגלין: אפשר לחשוב שבוועדות המחוזיות, כשיוצאת תכנית, היא הולכת מיד למימוש.

חיים פייגלין: אנחנו יודעים שזה לא כך אלא להיפך – הוועדות המחוזיות מוציאות תכניות שמהן צריך לייצר עוד תכניות מפורטות של איחוד וחלוקה בעוד שהוותמ"ל מוציא תכניות שמכוחן ניתן להוציא כבר היתרי בנייה וישר מתקדמים לפיתוח בגלל ההתגייסות הממשלתית, ואנחנו באמת רואים תרומה אדירה – להיפך, הפסקת פעילות הוותמ"ל לתקופה של כשנתיים היא זאת שגרמה עכשיו להתפרצות מחירי הקרקע כפי שאנחנו רואים, ותפגע קשה גם במשבר הדיור וגם במחירי הדירות, וחבל.

חיים פייגלין: לכן, אני מברך על הפעילות ואני מקווה שהיא רק תתרחב ותמשיך, והתאחדות הקבלנים תומכת בוני הארץ תומכת בהמשך הפעילות.

חיים פייגלין: באשר לנגב – אני חושב שהנגב, שמהווה 50% משטח המדינה, בערך 11 מיליון דונם, מקבל התייחסות נמוכה מדי מצד הוותמ"ל.

חיים פייגלין: בנגב יושבים על 50% מהשטח ארבעה אחוז בלבד מאוכלוסיית המדינה וזה דבר שצריך תיקון.

חיים פייגלין: העיוות הזה הוא זה שמייצר גם את הוואקום הזה של חוסר המשילות בנגב, וחבל.

חיים פייגלין: אני חושב שהוותמ"ל צריך לתכנן הרבה יותר בנגב ולהביא את בשורת הצפיפות העירונית - -

וליד טאהא: תודה רבה, חיים.

חיים פייגלין: - - מהמרכז לנגב ולגליל, ולייצר שם איכות עירונית שהתנאי הבסיסי שלה זה צפיפות עירונית.

וליד טאהא: תודה רבה.

וליד טאהא: אני עובר לדרור בוימל מהחברה להגנת הטבע.

וליד טאהא: תעשה את זה קצר כי לא נשאר לנו הרבה זמן לתת לשלומי וסיגי לדבר.

דרור בוימל: בוודאי, תודה רבה.

דרור בוימל: הוותמ"ל קמה כדי לתכנן מהר, כדי שיבוצע מהר.

דרור בוימל: זה היה התפקיד, ואם אני מתייחס למה שחבר הכנסת גינזבורג התייחס לדברים של כרמית, זאת השאלה שעליה הוא דיבר – מה תפקידו של הוותמ"ל?

דרור בוימל: התפקיד הוא לתכנן ולבצע מהר.

דרור בוימל: מה שלא מבוצע מהר, זה כישלון.

דרור בוימל: שליש מהתכניות שלא הגיעו לביצוע, זה כישלון.

דרור בוימל: נתנו לרשות מקרקעי ישראל ולמשרד הבינוי והשיכון את הכלים הטובים ביותר מבחינה תכנונית והם לא הרימו את הכפפה מהכיוון שלהם, הם ומשרדי הממשלה האחרים.

דרור בוימל: בהקשר הזה, הוותמ"ל הוא כישלון, לא עבד טוב.

דרור בוימל: חד-משמעית לא עבד טוב.

דרור בוימל: לפני שבוע היה דיון במועצה הארצית, דיון שתסלחו לי, אני לא מתבטא ככה הרבה, אני מאוד מעריך את המועצה ואני גם חבר המועצה הארצית – הדיון היה מאוד שטחי, היה מביך, דיברו על אותן תכניות.

דרור בוימל: הפכנו להיות סוג של ועדת חסמים במועצה הארצית, לא דנו על התכניות לגופן וראו זה פלא – כל התכניות שהיו אמורות להיות מבוצעות תוך ארבע שנים הוארכו.

דרור בוימל: זה לא תפקידו של הוותמ"ל, תפקידו של הוותמ"ל זה להביא לביצוע מהיר, ובדבר הזה הוא לא עובד.

דרור בוימל: מתכננים הרבה, רמ"י משווקים פחות, בכל השנים האחרונות יש ירידה בהיקף השיווק, כל השנים האחרונות יש ירידה בהיקפי התחלות הבנייה למרות האישורים של הוותמ"ל.

דרור בוימל: הגיע הזמן לטפל בביצוע, הגיע הזמן לעזוב את התכנון וזה מה שצריך לעשות עכשיו.

דרור בוימל: תודה רבה.

וליד טאהא: תודה רבה גם לך.

וליד טאהא: שלומי, אני נותן לכם את הזמן הנותר, אנחנו חייבים לסיים ב-16 כי יש מליאה ואי אפשר להמשיך לתוך המליאה אז בבקשה.

שלומי הייזלר: אנחנו נשמח לבוא עוד פעם - -

וליד טאהא: כן, לאה תתאם לעוד ישיבה כזאת.

שלומי הייזלר: תוך כמה זמן צריך להגיש את הדוח החדש?

שלומי הייזלר: שבועיים?

תומר רוזנר: אחרי החוק, חצי שנה.

שלומי הייזלר: בסדר גמור.

וליד טאהא: תומר רק מזכיר לך מה צריך לעשות.

שלומי הייזלר: חברי הוועדה ביקשו שאלות נוספות – אנחנו נעשה לו מסמך משלים על כל מה שנשאלנו, בהתאם לקריטריונים שביקשו פה – בסדר, זה לא בעיה.

שלומי הייזלר: תראו, באופן עקרוני, חבר הכנסת גינזבורג, אני פחות מתחבר לטענה שלא אוהבת את הוותמ"ל.

שלומי הייזלר: בסופו של דבר, אני מרגיש שיש פה איזה נתק, אולי אנחנו לא יודעים איפה אנחנו נמצאים כי חסרות כל-כך הרבה יחידות דיור, המחירים מאמירים, ולבוא ולהגיד שמדינת ישראל קובעת שכן, תהיה תכנית אחת בוועדה אחת שיודעת לגבור על כל החסמים האלה?

שלומי הייזלר: אני לא יודע, זאת לא נשמעת לי מילה מגונה.

שלומי הייזלר: לא צריכים למהר לבטל את זה ולא צריכים למהר להפסיק את זה, ועכשיו עשינו איזונים בחוק, איזונים מאיזונים שונים בוותמ"ל אבל בשורה התחתונה – חברים, אנחנו במשבר עמוק והוא לא נפתר, הוא רק מחמיר כרגע.

שלומי הייזלר: אני מכיר את האמירות שיש משבר יישום ולא משבר תכנון - -

איתן גינזבורג: מאז שיש וותמ"ל, משבר הדיור רק החמיר.

שלומי הייזלר: רגע, משבר הדיור קיים וזה לא קשור לוותמ"ל או למשהו אחר - -

קריאות: - - -

שלומי הייזלר: הוותמ"ל הוא אחד מכלי העבודה של מדינת ישראל - -

אני מנסה לחשוב מה היה קורה אם לא היה את הוותמ"ל

וליד טאהא: אבל שלומי, יש מתחמים במדינה שבנו את הדירות, ודיברה פה חברת הכנסת ענבר על שכונה ללא כביש אז בנו את הדירות, אין כבישים, אין בתי ספר, אין גנים, אז מי צריך את זה?

שלומי הייזלר: לא, אדוני היושב-ראש, אני חייב להתייחס לנקודה הזאת: תראו, אין ספק שהיה הכי טוב אם היינו בונים ערים ולפני כן היה בית ספר וגם היה כביש.

שלומי הייזלר: אבל בסופו של דבר, זה שאני צריך לבנות בית ספר ואני לא אבנה בגלל זה את הדירות – מה יקרה לאנשים?

שלומי הייזלר: הם יהיו גם בלי בית ספר וגם בלי דירות.

קריאות: - - -

שלומי הייזלר: אז לכן אני אומר – גם וגם - -

ענבר בזק: אין כבישים ואין להם עבודה ואין להם איך להגיע לעבודה כי אין כבישים.

ענבר בזק: אני לא מקבלת את הגישה הזאת.

שלומי הייזלר: גברתי, את צודקת בהחלט, והדרישה של גם וגם – אני פשוט לא יכול לענות בבת-אחת בכמה דקות שנותרו לי על כל הדברים אבל הדרישה של גם וגם היא בוודאי דרישה הכרחית, אנחנו הראשונים שרוצים את זה אבל לבוא ולהגיד שבגלל שלא בניתי בית ספר אז עכשיו אני גם לא אבנה שכונה – מה שיקרה זה שלאנשים לא יהיה איפה לגור.

וליד טאהא: אף אחד לא הולך לקנות שם אבל שלומי, אנחנו מכירים את זה.

שלומי הייזלר: לגבי הכביש – הכביש זה אינטרס שלנו שיקום שם כביש.

שלומי הייזלר: זה שמשרד התחבורה החליט שכרגע הוא לא מתקצב כבישים כאלה ואחרים כי הוא חושב רק על תחבורה ציבורית – אני חושב שכמו שעשינו את הדיון הזה על הוותמ"ל, צריכים לעשות דיון גם – אגב, השאלה הזאת לא מופנית אלי, היא לא מופנית למינהל התכנון.

ענבר בזק: אני לא אמרתי לך, להיפך.

ענבר בזק: אני אמרתי שזה צריך להיות בד בבד.

ענבר בזק: לא יכול להיות שיבנו שכונה בלי לבנות כביש, איך רוצים שאנשים יגיעו - - -

הוא אומר לך שזה לא תלוי בו.

שלומי הייזלר: אז אני מסביר – אני אשמח שדיון כזה נוסף יהיה גם בעניין הזה.

שלומי הייזלר: שוב, זו שאלה שלא מעט פעמים אנחנו מבקשים או מתחננים לכביש או לאמצעי תחבורה אחר כדי שיתקצבו אותו, כדי שיתכננו אותו.

שלומי הייזלר: את יכולה לראות את הבקשות שלנו לאורך כל הדרך עם הדברים האלה אבל שוב, השאלה הזאת לא צריכה להיות מופנית - -

וליד טאהא: גם תחבורה ציבורית צריכה כביש.

גם תחבורה ציבורית צריכה כביש.

ענבר בזק: שוב, השאלה לא הופנית אליך אבל בגלל שהדיון הוא על הוותמ"ל ואני אומרת שאני מכירה את זה מכמה מקומות, שמקימים שכונה באמצעות הוותמ"ל אבל אז אין את כל התשתיות מסביב, אז הדיון היה נראה לי...

איתן גינזבורג: הוותמ"ל לא מקימה שכונות, הוותמ"ל מאשרת שכונות ומתכללת.

איתן גינזבורג: מי שמקים אותן זה מישהו אחר.

איתן גינזבורג: יש פה נציגים של רמ"י בזום וכנראה שהם לא הספיקו לדבר היום אז אולי בפעם הבאה הם גם ידברו על הישימות וכולי.

איתן גינזבורג: אני כן אומר דבר כזה: לגבי הסרת החסמים – הפורום הזה מתכנס פעם בחודש ולדעתי אפילו פעמיים בחודש בחלק מהמקרים, וחלק מהדברים שאנחנו מדברים עליהם זה איך למצוא את המת"ש ואיך למצוא את הכביש ואנחנו מתכנסים ודנים, וזה צוות שעובד בצורה מאוד רצינית.

איתן גינזבורג: פרטנית, לפרטים.

שלומי הייזלר: כן, גם פרטנית, פר תכנית.

שלומי הייזלר: הדבר הזה מתקדם.

שלומי הייזלר: לגבי הוועדות המחוזיות – לדעתי, הוותמ"ל, ושוב אני אומר שמבחינתי הוותמ"ל הוא לא דבר רע, הוא דבר טוב אבל במקביל לוותמ"ל, אתם יודעים שגם הגשנו תזכיר חוק לפיצול הוועדה המחוזית מרכז ויש התנגדויות לזה כי באו ואמרו שזה לא טוב, כן טוב, וגם לזה מתנגדים.

שלומי הייזלר: מחוז מרכז הוא מחוז ענק אז אנחנו מנסים לפצל אותו ושיהיו לנו שתי ועדות מחוזיות במקום ועדה מחוזית אחת.

שלומי הייזלר: אנחנו כן מנסים לעבות את הוועדות המחוזיות.

שלומי הייזלר: לפני כל תכנית שעוברת לוותמ"ל – לא כל תכנית אבל הרבה תכניות שמגיעות לוותמ"ל – אנחנו פונים לוועדה המחוזית ושואלים אותה: לו זה יהיה אצלך בידיים, מתי תוכלי להפקיד את זה?

שלומי הייזלר: ממש כך.

שלומי הייזלר: זה מה שאנחנו עושים עם כל תכנית רצינית שבאה עם הרבה יחידות דיור – אנחנו שואלים: לו זה יהיה אצלך, במחוזית, מה יהיה הצפי שלך?

שלומי הייזלר: אם הצפי הוא למעלה משנה להפקדה אז אני חושב פעמיים, אם לא נכון שזה יהיה בוותמ"ל כי מדינת ישראל לא יכולה לחכות שנה במקום שמדובר על מקום איכותי.

שלומי הייזלר: זה לגבי הסיפור של הוועדות.

שלומי הייזלר: אני רק אגיד לגבי התחדשות עירונית - -

קריאות: שלומי, תתייחס למימושים.

משהו לחרדים?

וליד טאהא: לא נותר זמן.

וליד טאהא: רבותי, תנו לו להשלים משפט כי אנחנו מסיימים.

שלומי הייזלר: אז אני רק אומר כך: לגבי תכנית אסטרטגית לחרדים – שמענו את הדברים, אני בהחלט חושב שצריכים לתת על זה את הדעת ונעשה עבודה אצלנו בבית ונבדוק את העניין.

סיגי בארי: יש תכנית אסטרטגית לחרדים, אנחנו מתייחסים לכמויות באופן כללי בתכנון של מינהל התכנון וכן, הוותמ"ל שמח, עשה את זה בעבר, יש חמש תכניות שאושרו, 12 - -

קרית-גת מערב מוכיחה...

סיגי בארי: קרית-גת מערב זה אירוע בפני עצמו אבל יש הכרזה גם של תכנון שהוא לא ב - - -

קריאות: - - -

שלומי הייזלר: אני רק אומר מילה לגבי התחדשות עירונית – תראו, אנחנו מאוד רוצים התחדשות עירונית, ואני מסיים, אדוני היושב-ראש, ואנחנו שמים על זה דגש אבל צריכים לזכור והאמת חייבת להיאמר – התחדשות עירונית זה תהליכים ארוכים, מורכבים, וצריכים לצדם לעשות גם בנייה שהיא בנייה בשטחים פתוחים, למזער אותם ככל שניתן ואנחנו עובדים על זה אבל צריך לקחת את זה בחשבון.

שלומי הייזלר: את שאר הדברים, אדוני היושב-ראש, אני אשמח להעביר לך בהמשך.

וליד טאהא: תודה רבה לך שלומי הייזלר, ראש מטה התכנון וגם לסיגי בארי, מתכננת הוותמ"ל.

וליד טאהא: כל חברי הכנסת וחברות הכנסת שהשתתפו וגם הרשות להתחדשות, שלא יצא לה להתחדש בדברים חדשים – נקבע דיון לפעם הבאה, יש המון נושאים שצריך לדבר עליהם בתחום התכנון.

וליד טאהא: היות ואתה קשור לתחום התכנון ולא רק לוותמ"ל, אז חברי הכנסת משמיעים דברים לידך.

וליד טאהא: אנחנו נקיים דיון על תפקוד הועדות המחוזיות, נעשה דיון על קידום תכניות כוללניות, שאני יודע על חלק מהן כבר שנתיים שישנות בוועדות המחוזיות, אני לא יודע למה, כנראה שנוח להן לישון שם.

וליד טאהא: אז כן, יש הרבה דברים שצריך להזיז, לקדם, ואין מה לעשות.

וליד טאהא: הוועדה הזאת תמיד עושה את זה.

וליד טאהא: אני רוצה להודות לכולכם.

וליד טאהא: תודה רבה.

וליד טאהא: הישיבה נעולה.