ועדת הכלכלה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 141, 2022-01-09 10:22

לימור מגן תלם: בוקר טוב לכולם, אני מתכבדת לפתוח את ועדת הכלכלה בנושא תקנות הנמלים (השלכת אשפה מכלי שיט), התשפ"א-2021.

לימור מגן תלם: אני רוצה להקדים ולומר שלי יש מחויבות מאוד גדולה לכל הנושא של איכות הסביבה, הגנת הסביבה בתור מי שנמצאת בקואליציה הירוקה של חברי הכנסת ויו"רית משותפת של השדולה החברתית-סביבתית, כך שהתקנות האלה הן בעלות חשיבות עליונה מבחינתי על מנת לשמור על הסביבה.

לימור מגן תלם: הערה נוספת לפני שאני אעבור בקצרה על המהות.

לימור מגן תלם: את ההערות של החברה להגנת הטבע קיבלנו אתמול בערב.

לימור מגן תלם: מן הראוי שההערות האלה היו מגיעות הרבה יותר מוקדם.

לימור מגן תלם: למרות זאת עשינו דיונים עם כל המשרדים הרלוונטיים וכל גורמי המקצוע הרלוונטיים כדי כן לתת לזה ביטוי.

לימור מגן תלם: אני רוצה לומר שישראל היא צד לאמנה הבין-לאומית למניעת זיהום מאוניות.

לימור מגן תלם: יש לאמנה הזו מספר נספחים שעוסקים כל אחד בזיהום ממקור אחר.

לימור מגן תלם: הנספח החמישי לאמנה עוסק במניעת זיהום הים בהשפעה מאוניות.

לימור מגן תלם: הוא נכנס לתוקף ב-88' ויושם בישראל במסגרת תקנות הנמלים.

לימור מגן תלם: ב-2010 אימץ הארגון נוסח מתוקן של הנספח.

לימור מגן תלם: הוא נוקט בגישה מחמירה יותר לטיפול בסוגיות האשפה.

לימור מגן תלם: הנוסח הזה נכנס לתוקף בינואר 2013.

לימור מגן תלם: במסגרת המחויבות של ישראל כצד לאמנה נדרש לערוך תיקון בתקנות השלכת אשפה מכלי שיט כדי להתאים אותן לדרישות הנספח החמישי המעודכן.

לימור מגן תלם: הנוסח המתוקן הופך על פיה את ההנחה ההיסטורית כי מותר להשליך אשפה לים, כתלוי בסוג האשפה והמרחק מהיבשה, וקובע ככלל כי כל השלכה של אשפה לים היא אסורה, כולל שמן בישול ופלסטיק, למעט חריגים שנפרט.

לימור מגן תלם: אני אבקש מעורך הדין בילי בירון להציג לנו את התקנות, להסביר תקנה-תקנה.

לימור מגן תלם: אחר כך ניתן רשות דיבור גם למי שנמצא פה פיזית וגם בזום.

לימור מגן תלם: אחר כך נעבור להקראה ולהצבעה.

מרב תורג'מן: אני רק אומר משהו לפני, ברשותך.

לימור מגן תלם: כן, בבקשה, ודאי.

מרב תורג'מן: אני רק אציין בפני חברי הוועדה שאלה תקנות שאנחנו עובדים עליהן חודשים רבים.

מרב תורג'מן: בהתייעצות עם כלל הגורמים המשפטיים והמקצועיים במשרדי הממשלה אנחנו גיבשנו שינויים ותיקונים לנוסח.

מרב תורג'מן: הנוסח שמונח בפניכם הוא כולל את כל השינויים שעבדנו עליהם למעט דברים קטנים שאנחנו נעיר אותם פה בדיון.

מרב תורג'מן: נעשתה כבר עבודה מאוד מקיפה לגבי הנוסח.

לימור מגן תלם: כל ההערות שלכם כבר הוטמעו בנוסח שאנחנו היום עוברים עליו.

מרב תורג'מן: הוטמעו בנוסח.

לימור מגן תלם: אוקיי, מצוין.

אורי מקלב: מי השותף לדיון חוץ מהמשרד להגנת הסביבה ומשרד התחבורה?

מרב תורג'מן: משרד התחבורה כמובן, רשות הספנות, משרד המשפטים, משרד להגנת הסביבה ומשרד הבריאות.

אורי מקלב: מי הוביל את החוק?

מרב תורג'מן: רשות הספנות, משרד התחבורה.

אורי מקלב: איפה השינויים נעשו בתקנות?

מרב תורג'מן: יש תקנות כיום לגבי השלכת אשפה מכלי שיט.

מרב תורג'מן: אני אעביר את רשות הדיבור לעו"ד בילי בירון, היועצת המשפטית של רשות הספנות.

אורי מקלב: מתי פעם אחרונה התקנות תוקנו.

לימור מגן תלם: כן, בילי תסביר בדיוק מה היו השינויים.

אורי מקלב: אני רק רוצה לשאול אותך, עו"ד תורגמן.

אורי מקלב: יש גם גופים מקצועיים שמייצגים את האנשים שעליהם זה אמור לחול?

מרב תורג'מן: אני מניחה שבשלב של התזכיר ובשלב של הדיון הציבורי זה פורסם והם קיבלו הערות.

אורי מקלב: איזה איגוד מקצועי יש שעומד מול?

בילי בירון: בילי בירון, ממונה על הייעוץ המשפטי ברשות הספנות והנמלים.

בילי בירון: כמו שנאמר כאן לפניי, התקנות האלה בעצם באות להחליף תקנות חדשות יחסית, תקנות השלכת אשפה מכלי שיט, שהכנסת, הוועדה הנכבדה קיבלה והתקינה בשנת 2010.

בילי בירון: הצורך בשינוי בא משום שהתקנות האלה של 2010, תקנות השלכת אשפה, נכתבו על בסיס הנספח החמישי לאמנת מרפול שזו אמנה ימית שעוסקת במניעת זיהום הים מכלי שיט בכל מיני היבטים.

בילי בירון: הנספח החמישי עוסק במניעת זיהום הים מאשפה.

בילי בירון: לאחר שנכתב אותו נספח ובזמן שמדינת ישראל השלימה את ההליכים לאימוץ ההוראות שלו בדין הלאומי, נערך שינוי מהותי ומקיף בהוראות הנספח החמישי לאמנה, ומדינת ישראל כמדינה שהיא צד לאמנה, מחויבת לאמץ לתוך הוראות הדין הלאומיות שלנו את אותם שינויים שנערכו.

בילי בירון: כבר בשנת 2017 שר התחבורה דאז הניח על שולחן הוועדה את הצעת התקנות שהיום אנחנו מתכנסים כדי לדון בהן.

בילי בירון: עובר להצעת התקנות.

בילי בירון: אנחנו הפצנו את התקנות האלה להיוועצויות בגופים הרלוונטיים.

בילי בירון: גם פרסמנו אותן להערות הציבור באתר של משרד התחבורה.

בילי בירון: שלחנו אותן לחברות הנמלים, לחברות הספנות, בעצם לכל האיגודים הרלוונטיים בעינינו, בנוסף על פרסום כללי באתר של רשות הספנות והנמלים, ולמעשה לא קיבלנו התנגדות מאף גורם.

בילי בירון: הייתה הערה אחת שקיבלנו, אבל התנגדות להצעת התקנות הזאת לא הייתה וטוב שכך, כי בעצם התקנות, חלק מהשאלות שאדוני שאל זה לגבי למה יש צורך להתקין את התקנות אם יש לנו תקנות כבר היום, יחסית חדשות מ-2010.

בילי בירון: חלק מהשינויים שנקבעו בנספח החמישי הופכות למעשה על כנה את ההנחה היסודית בנוגע להשלכת אשפה מכלי שיט לים.

בילי בירון: בעבר, לפני הרבה שנים הים נתפס בתור מקום שאפשר להשליך עליו כל אשפה שהיא.

בילי בירון: כולנו מכירים את המראות העצובים של חופים עם אשפה מכל מין וסוג שהוא.

בילי בירון: בשנים האחרונות העולם התחיל להבין שחשוב מאוד לשמור על הים.

בילי בירון: גם התקנות הקיימות מ-2010 מדברות על הסדר שלפיו השלכת אשפה לים מותרת למעט חריגים שנקבעו בתקנות שנקבעו לגביהם הסדרים מיוחדים.

בילי בירון: הצעת התקנות שהיום הונחו לדיון ואנחנו הבאנו לדיון בפני הוועדה, משנות את ההנחה ההיסטורית הזאת, כאשר הן קובעות שהשלכה של כל אשפה אסורה, ואז מונות שורה של חריגים, של איזה אשפה מותר להשליך והיכן, שזה נובע תלות מסוג האשפה, מהצורה שלה, מהמרחק שלה מהחוף, מהאזור שבו מבקשים להשליך את האשפה.

בילי בירון: אנחנו נגיע לזה בהמשך.

בילי בירון: לדוגמה, הים התיכון שבו אנחנו נמצאים הוכרז כאזור מיוחד ויש בו הסדרים מחמירים.

בילי בירון: כל זה מתוך ההבנה של חשיבות השמירה על ניקיונו של הים.

בילי בירון: אם פספסתי איזה משהו, אז אני מתנצלת.

אורי מקלב: בסעיף הסנקציות יש פה - - -

בילי בירון: מדובר בתקנות פליליות ולכן הסנקציה היא פלילית, חצי שנת מאסר או קנס.

אורי מקלב: דברים השתנו?

בילי בירון: לא, זה לא השתנה.

בילי בירון: אני אקדים ואומר שהכוונה שלנו להפוך את התקנות האלה לתקנות של עבירות מנהליות כדי שיהיה קל יותר לנקוט בסנקציות.

אורי מקלב: קצת מפתיע אותי ששום ארגון לא עמד ממול כשזה התזכיר.

אורי מקלב: הרי מדובר כאן על שינוי בגישה.

אורי מקלב: אני לא מכיר את הארגונים המקצועיים שעובדים.

אורי מקלב: אולי אין בישראל, אולי זה דברים בין-לאומיים או שהם הסכימו.

אורי מקלב: הרי מדובר כאן באמת על מהפך בהתנהלות.

בילי בירון: אדוני, אני יכולה להגיד שמבחינה בין-לאומית ההוראות שאנחנו מבקשים לקבוע בתקנות האלה קיימות כבר משנת 2013.

בילי בירון: כך לדוגמה אוניות שמפליגות ופוקדות נמלים זרים, בין אם אלה אוניות ישראליות ובין אם אלה אוניות זרות שמגיעות לנמל ישראלי, מחויבות כבר משנת 2013 בהוראות האלה, אבל עדיין לא בנמלים שלנו, כך שמבחינת בעלי אוניות זה לא חידוש.

לימור מגן תלם: אוקיי.

לימור מגן תלם: ברשותך, חבר הכנסת מקלב, ד"ר יובל ארבל, אתה ביקשת רשות דיבור.

לימור מגן תלם: בקשה.

יובל ארבל: ד"ר יובל ארבל, אני סמנכ"ל עמותת "צלול".

יובל ארבל: אני הופעתי מאוד לגלות שבוע שעבר את התקנות האלו.

יובל ארבל: הן לא פורסמו לציבור בשנה האחרונה.

יובל ארבל: אולי לפני כשנה וחצי או יותר.

יובל ארבל: למעשה, למרות שאנחנו מברכים על זה שמדינת ישראל אחרי 12 שנה אחרי שהתיקונים לאמנה בוצעו, מוצאת לנכון לפרסם אותן, בעצם להפוך אותן לתקנות מחייבות גם בישראל, בעצם נשארת מאחור.

יובל ארבל: האמנה הזאת היא קודמת והתקנות, השינוי שלהן עכשיו 12 שנה אחרי, בעצם לא מדביק את ההבנה שלנו למפגעים של פסולת ימית מסוגים שונים.

יובל ארבל: למרות שאנחנו באמת מעוניינים שהתקנות האלו יעברו כמה שיותר מהר, אנחנו חושבים שיש פה כמה כשלים שאם היו מתייעצים עם כל הגופים המקצועיים כמו שצריך, ומקשיבים לגופים המקצועיים, אז התקלות האלו לא היו קורות פה.

לימור מגן תלם: אולי תסקור בקצרה נקודתית.

יובל ארבל: אסקור בקצרה.

יובל ארבל: נתחיל עם עניין של רשתות דיג.

יובל ארבל: היום רשתות דיג הן כולם רשתות סינטטיות, והן מהוות מפגע מאוד חמור.

יובל ארבל: רשת היא כלי צייד, כלי שאיתו אוספים את בעלי החיים הימיים, ויש כאלו שרוצים להפסיק עם הפרקטיקה הזאת, הרשת רפאים, זאת שנשארת בים, היא ממשיכה לפגוע בעוד בעלי חיים ואי אפשר להציל אותם.

יובל ארבל: אם דייג למשל רואה שברשת שלו נלכד צב ים או דולפין שכמובן אסור בדייג, אז הוא ישחרר אותו, אבל אם הרשת נפלה בטעות או נלכדה בסלע והוא לא מצליח למשוך אותה, מה שמתואר פה אובדן של הרשת והיא נשארת בים, היא הופכת להיות מלכודת מוות שנשארת שם והיא ממשיכה לפגוע בעצם בסביבה הימית וגורמת סבל וייסורים לאותם בעלי חיים, יונקים ימיים, צבי ים וכו' שבעצם נלכדים ברשת הזאת, וגם מפגע בטיחותי.

לימור מגן תלם: הנקודה ברורה.

לימור מגן תלם: אנחנו אחר כך נבקש מבילי להתייחס, למרות שהבנתי שכבר יש הסכמה בנושא הזה.

יובל ארבל: אנחנו מבקשים שלא תהיה החרגה.

יובל ארבל: גם לא ברור מה כתוב פה.

יובל ארבל: למשל בסעיף 7(א)(4) כתוב "לשם מניעת נזק בסביבה ימית".

יובל ארבל: אנחנו לא מבינים איך זריקה של רשת לים, השלכה שלה יכולה למנוע נזק.

יובל ארבל: לגבי נושא של הגדרת המפקחים המוסמכים לאכיפת התקנות, אז בעצם יש פה שתי בעיות.

יובל ארבל: קודם כל המפקחים היחידה להגנת הסביבה הימית, למרות שהם מוגדרים פה בתקנות שיש להם בעצם אפשרויות אכיפה, כיוון שבחוק האכיפה שבעצם מסמיך את המפקחים של היחידה להגנת הסביבה הימית לחוקים שונים, פקודת הנמלים שהיא בעצם פקודה שמתוקפה יוצאים התקנות האלו, הוחרגה, היא לא נמצאת שם ואז בעצם אין להם סמכויות חקירה, הם לא יכולים לקחת ערבות.

יובל ארבל: גם פה למשל בתקנות צריך להוסיף כמו שיש בנושא של מניעת זיהום ים בשמן, שיהיה אפשרות למפקח הימי של המשרד להגנת הסביבה לקחת ערבות מכלי שיט שבספר האשפה שלהם נמצא חריגה משמעותית שמראה שהייתה השלכת אשפה, אז על מנת להשלים את החקירה וברגע שנמצא באמת שנעשתה עבירה, יהיה אפשר להחיל עליו את הדין, הוא צריך לשלם ערבות.

יובל ארבל: כלי השיט הזה צריך לצאת לים.

יובל ארבל: אי אפשר להחזיק אותו פה.

יובל ארבל: על מנת שיהיה אפשר להמשיך באכיפה, הוא צריך להשאיר ערבות, ואת הסעיף הזה הוציאו מהתקנות האלו וחובה להכניס את זה לכאן.

לימור מגן תלם: הנקודה ברורה.

לימור מגן תלם: בעניין הזה אחר כך תתייחס היועצת המשפטית של הוועדה.

יובל ארבל: בנוסף לזה אנחנו חושבים שגם המפקחים הימיים של רט"ג צריכים להיות חלק מהתקנות האלו, וזה תקלה שלא נמצאים פה.

לימור מגן תלם: אוקיי, נקודה הבאה.

יובל ארבל: ההחרגה של השלכת פסולת דגים מחוות חקלאיות.

יובל ארבל: חוות חקלאיות הן בעצם כלובי דגים, כלובים שבהם מגודלים בצפיפות רבה מין אחד של דגים.

יובל ארבל: בכל כלוב שמים מין אחר.

יובל ארבל: בגלל שהם מגודלים בצפיפות רבה וזה מונוקולטורה, אז יש לנו התפתחות של מחלות.

יובל ארבל: התפתחות של מחלות גורמת לכך שבעצם יש הרבה מאוד פסדים, שזה דגים מתים, ומשליכים אותם.

יובל ארבל: אם משליכים אותם ליד הכלובים, זה גורם גם להפצה של מחלות בים.

יובל ארבל: תבינו שזיהום ביולוגי, אם זה וירוסים או חיידקים, הוא מסוכן הרבה יותר לפעמים מזיהום כימי, כי אנחנו מדברים בעצם על וקטורים שיכולים להתפשט בתוך הים, כמו שאנחנו רואים למשל את שפעת העופות.

יובל ארבל: תראו כמה מהר היא מתפרצת ואיזה פגיעה חמורה גם ללולים, גם למשקים אחרים וגם לטבע, לכן מאוד חשוב שדווקא השלכת פסדים מאותן חוות חקלאיות, לא תיעשה לים או תיעשה בצורה מסודרת אל מתקני כליאה שנמצאים במתקני העורף של החוות החקלאיות, ולא ישליכו אותם לים.

יובל ארבל: למיטב הבנתי, ואני מקווה שנמצא פה גם אלון רוטשילד בזום, שהוא יוכל להבהיר.

יובל ארבל: הם הגיעו להסכמות עם משרד החקלאות.

יובל ארבל: מאוד חשוב שההחרגה הזאת תצא מהתקנות.

יובל ארבל: אין שום צורך בה.

יובל ארבל: זה גם פוגע בחוות החקלאיות עצמן.

יובל ארבל: זה מביא כרישים והכרישים האלו פוגעים, בסופו של דבר נכנסים אל הכלוב ועושים שמות בתוצרת החקלאית.

לימור מגן תלם: אוקיי, נקודה הבאה.

יובל ארבל: הוצאת האשפה נובעת ישירות מחיפוש, ניצול ועיבוד של משאבים מינרלים בקרקעית הים, זאת אומרת גם החריגו את ההשלכה של כל מה שקשור לחיפוש של משאבים מינרלים.

יובל ארבל: זה לדעתנו תקלה חמורה.

יובל ארבל: יש פה בעיה חמורה של זיהום ים מאותן אוניות קידוח והפקה שנמצאות בים.

יובל ארבל: יש פה אפילו איזה מן סתירה שאני לא לגמרי מבין, כי בחלק מהתקנות פה כן יש הכלה של הגבלות על השלכת פסולת, על האסדות, אבל אז מגיעה החרגה הזאת.

יובל ארבל: אני אשמח להבין איך בעצם זה מתיישב ביחד.

יובל ארבל: זה לחלוטין לא ברור.

לימור מגן תלם: אוקיי, אחר כך בילי תסביר לך.

לימור מגן תלם: נושא אחרון.

יובל ארבל: זה הנושא של החרגה של כלי שיט צבאיים וכלי שיט ממשלתיים.

יובל ארבל: אפילו בתוך דברי ההסבר לחוק מצוין שגם אם באמנה עצמה מאפשרים לכלי שיט צבאיים, מחריגים אותם מסיבות מבצעיות וכו', כל מדינה רשאית לקבוע כללים.

יובל ארבל: אני חושב שצריך להיות פה בתוך התקנות שכן יגבילו את נושא השלכת הפסולת מכלי שיט צבאיים ובשירות ממשלתי.

יובל ארבל: נוצר פה מצב מגוחך שגם למשל סירות מחקר של המכון לחקר הימים והאגמים או אפילו של רשות הטבע והגנים.

יובל ארבל: כיוון שהן מוחרגות, הן רשות ממשלתית, אז כביכול להם מותר להשליך פסולת.

יובל ארבל: לא יכול להיות שהפקח שבא להגן על הטבע, לו אנחנו מרשים להשליך פסולת.

יובל ארבל: צריך להבהיר את הנושא הזה בתקנות, מה מוחרג ומה לא.

לימור מגן תלם: בסדר גמור, תודה רבה.

לימור מגן תלם: עו"ד בילי בירון, בבקשה תתייחסי להערות שיובל העלה.

לימור מגן תלם: בוא נתחיל בנושא של רשתות הדייג.

לימור מגן תלם: אני מבינה שהגעתם פה לאיזושהי הבנה והסכמה, אז בואי תציגי.

בילי בירון: נכון.

בילי בירון: קודם כל אני אסביר שלגבי רשתות דייג היה נוסח מסוים שאנחנו ביקשנו לקבוע בהצעת התקנות, ומשרד המשפטים לא אישר מתוך ראיה שכל התקנות האלה הן תקנות פליליות וצריך לדייק ולהחמיר עד כמה שאפשר בניסוח, אבל ממש מהדקות האחרונות הצלחנו להגיע לנוסח, שכאשר נגיע לחריג, אני אקרא אותו, נוסח שאני מאמינה שיענה על הדרישות שהעלה כאן יושב-ראש עמותת "צלול", נוסח שמניח את דעתנו, דעת המשרד להגנת הסביבה וכמובן באישור - - -

לימור מגן תלם: מצוין, אני שמחה לשמוע.

לימור מגן תלם: עכשיו לעניין הסמכת פקחים, אני הייתי מבקשת, מרב, היועצת המשפטית של הוועדה, שתתייחס.

מרב תורג'מן: ראשית, לפי מה שאני מכירה, כל העניין של הפקדת ערבות צריך להיות בחקיקה ראשית, כמובן שלא בתקנות.

מרב תורג'מן: זה לגבי הפקדת ערבות או ערובה או מה שזה לא יהיה.

מרב תורג'מן: לגבי הסמכת מפקחים, גם זה צריך להיות למיטב ידיעתי מכוח חקיקה ראשית, מה גם שמדובר כאמור בתקנות שהדין הוא דין פלילי מכוח פקודת הנמלים, ולכן, אגב, התקנות האלה מגיעות לוועדה לפי סעיף 2(ב) לחוק העונשין, לכן אני לא בטוחה שניתן להסמיך מפקחי רט"ג לאכוף דין פלילי.

יובל ארבל: הם מוסמכים בחוקים אחרים.

מרב תורג'מן: אז בוודאי כמו שאמרתי, צריכה להיות הסמכה בחקיקה ראשית, לכן גם לא ניתן לדון בזה כרגע במסגרת התקנות שמונחות בפני - - -

לימור מגן תלם: אני רק אומר שלעניין הזה אני אבקש לקיים דיון נפרד בנוגע לכל הנושא של הסמכת פקחים, שיהיה דיון לגבי הסמכה רוחבית של כל הנושא הזה, אבל אני חושבת שהמענה פה מספק.

לימור מגן תלם: בילי, אם את יכולה להמשיך להתייחס לנקודה השלישית שהעלה יובל בעניין השלכת פסולת של דגים.

בילי בירון: קודם כל המוקד מבחינתנו בתקנות האלה הוא על השלכת אשפה ולא על הסדרת הפעילות של החוות החקלאיות.

בילי בירון: כל שמדובר הוא על השלכת אשפה אגב הובלת אשפה מחוות חקלאיות.

בילי בירון: אנחנו בעניין הזה נצמדים עקב בצד אגודל להוראות הנספח החמישי לאמנה.

בילי בירון: בדקנו גם בחקיקה של מדינות אחרות, מדינות עם חקיקה סביבתית מאוד מתקדמת.

בילי בירון: אף מדינה לא החמירה כפי שכאן מבוקש, ואנחנו לא מוצאים מקום להחמיר בחקיקה הזאת בהיבטים האלה.

בילי בירון: שוב, ככל שרוצים להסדיר את כל הפעילות של החוות החקלאיות, אנחנו בוודאי לא נתנגד, אבל זה לא המוקד של התקנות.

בילי בירון: זה ממש בשולי השוליים ואנחנו לא סבורים שיש בכך צורך.

לימור מגן תלם: בסדר גמור.

לימור מגן תלם: גם בעניין הזה אני רוצה לומר שאני פה קוראת לכל המשרדים הרלוונטיים להסדיר את העניין הזה של פסולת חקלאית, ואני לוקחת על עצמי לקיים דיון מהיר בנושא הזה של הסדרת פסולת חקלאית.

לימור מגן תלם: אני כבר היום אגיש את הבקשה לדיון בנושא הזה.

לימור מגן תלם: נושא הבא, בילי, אני אבקש שתתייחסי לטענה בעניין החרגת הוצאת אשפה הנובעת ישירות מחיפוש, ניצול ואיבוד של משאבים, מינרלים בקרקעית הים.

בילי בירון: טוב, אני אומר באופן כללי שגם בעניין הזה אנחנו מבקשים להיצמד ככל האפשר להוראות הנספח החמישי לאמנה, שאף מדינה לא החמירה, ואני אבקש ברשותך שמנהל האגף לפיקוח ובקרה, קמ"ר יוסף יוהנה, ירחיב בעניין הזה.

לימור מגן תלם: בקשה.

יוסף יוהנה: בוקר טוב, יוהנה יוסף, מנהל האגף.

יוסף יוהנה: לגבי הפעילות שמתבצעת בחופי ישראל, אני מדבר על עשר השנים האחרונות, זה שתי פעולות ראשיות, זה העברת חול ממקום למקום, כי אנחנו סובלים מנדידה של חול, כמו מרינה אשדוד, מרינה אשקלון, ואז מה שאנחנו עושים, לוקחים חול ממקום אחד, מעבירים אותו למקום שני או זורקים אותו לעומק הים.

יוסף יוהנה: בחול הזה השתמשנו בעיקר לבניית הנמלים החדשים.

יוסף יוהנה: החלק השני מתייחס לאוניות קידוח ואסדות קידוח בתקופה שקדחו חורים בבסיס האדמה, ואז החומרים שיצאו מלמטה יחד עם השמנים ששימשו לשימון המקדח, עלו לאונייה.

יוסף יוהנה: בוצע שם סינון, שטיפה.

יוסף יוהנה: החומר המשמן היה כל כך יקר שעשו לו טיפול.

יוסף יוהנה: במקרים מאוד מסוימים לקחו אותו לחוף, טיפלו בו והחזירו אותו.

יוסף יוהנה: אני יכול להגיד שנכון להיום, חוץ ממי ים לקירור מתקן כזה או אחר, לא חוזר שום דבר לים.

יוסף יוהנה: אם אני אדבר על אסדת קידוח תמר, החומר היחידי שמזריקים תוך האדמה בחזרה זה הג'ל שמשמש למניעת קפיאה של המים שמגיעים מהצינור, וזה חומר גם כן כל כך יקר שהם מטפלים בו.

יוסף יוהנה: איכות הסביבה עושה בדיקות תקופתיות לדברים האלה והם מחזירים אותו למערכת.

יוסף יוהנה: נכון להיום שום חומר מינרלי שנמצא, שיוצא מהים - לא חוזר לים, למעט מים.

לימור מגן תלם: אוקיי.

לימור מגן תלם: בילי, התייחסות לנקודה האחרונה בעניין החריגה לגבי כלי שיט צבאיים מהפקודה.

לימור מגן תלם: בקשה.

בילי בירון: קודם כל הוראות האמנה קובעות כמו שאנחנו קבענו בסעיף התחולה, שהתקנות אלה לא חלות על כלים צבאיים של אף מדינה.

בילי בירון: כמובן שנכון שמדינה יכולה להחיל את הוראות הדין הלאומי גם על כלים צבאיים שלה.

בילי בירון: במדינת ישראל אנחנו לא מחילים תקנות כאלה, אפילו לא תקנות בטיחות השיט, לא מחילים על כלים צבאיים.

בילי בירון: אני חושבת שברור לכולנו מדוע.

בילי בירון: אלה כלים שעצם המהות שלהם היא מבצעית.

בילי בירון: בעבר כששוחחתי עם יועץ משפטי של חיל הים, הוא אמר לי שהם ככלל נוהגים ככל שזה אפשרי מבחינת הפעילות המבצעית, הם לא בכוונה ישליכו אשפה.

בילי בירון: הם כן משתדלים לפעול בהתאם לתקנות, אבל ברור לחלוטין שאנחנו לא יכולים לחייב כלים צבאיים בהוראות התקנות.

לימור מגן תלם: מרב, את רוצה להוסיף?

מרב תורג'מן: כאמור, גם לאכוף כלפי הצבא את הדין הפלילי זה כמובן מאוד בעייתי.

לימור מגן תלם: אוקיי, תודה רבה.

לימור מגן תלם: אנחנו נעבור לאלון רוטשילד, החברה להגנת הטבע.

לימור מגן תלם: אני מבינה שהוא בזום.

לימור מגן תלם: שלום אדוני.

אלון רוטשילד: בוקר טוב, אני ארצה בקצרה להתייחס, להשלים את מה שיובל דיבר עליו.

אלון רוטשילד: אני כמובן מסכים עם כל מה שיובל מ"צלול" אמר, ולהתייחס לשלוש נקודות בהמשך למה שבילי אמרה.

אלון רוטשילד: דבר ראשון לגבי הנושא של חקלאות ימית.

אלון רוטשילד: אנחנו עשינו שני מהלכים שאני חושב שבהם מדינת ישראל כן קיבלה את הקונספט שלא משליכים דגים מתים למים, אחד, זה במסגרת עבודה משותפת עם משרד החקלאות משנת 2015.

אלון רוטשילד: יש פה המלצה משותפת עם הלוגו של משרד החקלאות, שמדובר על כך שיתבצע פינוי פסדים יום-יומי מן הכלובים, בין השאר כדי למנוע מצב של משיכת כרישים לכלובי הדגים, ואז שיש כמובן בעיות בטיחות שמסכנות גם את הכרישים וגם את החקלאים.

אלון רוטשילד: ברור לכולנו שהסיטואציה שמפנים את הפגרים של הדגים, את הפסדים מהחקלאות הימית לסירה, מובילים אותה לחוף אבל אז זורקים את הדגים למים תוך כדי שהם בסירה, בגלל שהם מסריחים, פספסנו פה את כל הפואנטה, ולכן אנחנו כן מבקשים שהדבר הזה יוסדר.

אלון רוטשילד: במסגרת מסמך המדיניות למרחב הימי שהוביל מינהל התכנון בשנת 2020, זה בעצם העבודה הבין-משרדית הממשלתית המקיפה ביותר שנעשתה לגבי הים, פורסמה כאמור לפני שנה וחצי שם כתוב במפורש "שיפור נהלי סניטציה והוצאת דגים מתים מהכלובים, בין השאר כדי למנוע חדירת כרישים לכלובים".

אלון רוטשילד: הדברים האלה כבר לובנו להבנתו והוסכמו ברמה הממשלתית, גם מול משרד החקלאות וגם ברמה הבין-משרדית במסגרת מסמך המדיניות, ולדעתנו יש פה את כל הגיבוי כדי להכריע ולכתוב בצורה ברורה שלא יושלכו פגרי דגים במסגרת חקלאות ימית, לא בכלובים וגם לא בהובלה אל ומהכלובים.

אלון רוטשילד: זה לגבי הנושא של החקלאות הימית.

לימור מגן תלם: אני רק אעצור אותך פה לרגע ואני כבר אומר שאני קוראת למשרד החקלאות להסדיר את זה בתקנות.

לימור מגן תלם: אנחנו נפנה אליהם ונבקש מהם שיסדירו את זה.

לימור מגן תלם: זה נושא שחשוב להסדיר את זה בתקנות.

יובל ארבל: בתקנות האלו את מתכוונת.

לימור מגן תלם: לא, בתקנות נפרדות.

יובל ארבל: אבל התקנות האלו מאפשרות להם בעצם.

יובל ארבל: התקנות האלו הן אלו שיאפשרו להם עכשיו להשליך פסדים מחוות החקלאים, מהאסדה שלהם או מהסירה שמובילה את הפסדים לחוף.

יובל ארבל: אם עכשיו הוועדה הזאת תתיר להם להשליך פסדים, אז אנחנו בעצם מרעים את המצב אפילו.

יובל ארבל: אני חושב שכדאי לעצור פה רגע ולהכריע בסוגיה הזאת, שההחרגה הזאת שניתנה לחוות החקלאיות לא צריכה להיכנס לפה.

לימור מגן תלם: בילי, בקשה.

בילי בירון: קודם כל ברור שככל שהתקנות האלה יאושרו, אנחנו לא מרעים את המצב בשום מצב שהוא.

בילי בירון: כיום כמו שהבהרתי, מותר להשליך הכול למעט החריגים שנקבעו בתקנות.

יובל ארבל: עכשיו אמרו לך שמסמך המדיניות קובע ההיפך.

בילי בירון: סליחה, אני שמעתי בקשב רב את מה שנאמר פה, שיש מסמך מדיניות וכו'.

בילי בירון: עדיין כל העניין הזה צריך להיבחן בצורה מעמיקה גם על ידי משרד החקלאות.

בילי בירון: ככל שמשרד החקלאות יעמוד שהוא לצורך העניין המאסדר הראשי של החקלאות הימית, ככל שהוא יעמוד שזה באמת הכיוון, הוא גם יתקין תקנות משלו בעניין, וגם ככל שנידרש לתקן את התקנות שלנו, אני לא אומרת בשום פנים ואופן לא יתוקנו, אבל נכון להיום זה עדיין לא הבשילו לכך התנאים.

יובל ארבל: הוא שותף.

יובל ארבל: מסמך המדיניות נקבע יחד עם משרד החקלאות, הוועדה המשותפת ביחד עם משרד החקלאות.

לימור מגן תלם: אלון, בוא תמשיך.

אלון רוטשילד: רק להגיד לגבי ההתייחסות של בילי.

אלון רוטשילד: המסמך המשותף שלנו עם משרד החקלאות הוא משנת 2015.

אלון רוטשילד: הם דיברו על כך שהם יטמיעו את זה בתקנות, אני חושב משהו שקשור לתקנות וטרינריות של דגים.

אלון רוטשילד: משנת 2015 הדבר הזה לא קרה, ככה שלהגיד עכשיו שנחכה עד שמשרד החקלאות יסדיר את הנושא, בעיניי זאת אמירה לא רצינית, ואני חושב שהכנסת היא הריבון שאחראי להסדיר את הנושא והוא לא מחויב אחד לאחד לעשות קופי פייסט ולתרגם תקנות בין-לאומיות, אלא הכנסת היא ריבון שסוברני להחליט דברים.

אלון רוטשילד: אני יכול להראות לכם פה שוב את הנוסחים שסוכמו גם עם משרד החקלאות וגם במסגרת מסמך המדיניות למרחב הימי, שפורסם לפני שנה וחצי על ידי מינהל התכנון.

אלון רוטשילד: לדעתי הדברים האלה בשלים.

לימור מגן תלם: בעניין הזה אני רק אומר שאין חובת התייעצות עם שר החקלאות לגבי התקנות האלה.

לימור מגן תלם: לא נעשתה עבודת מטה בעניין.

לימור מגן תלם: אני בכל מקרה אומרת שאני קוראת לשר החקלאות ואני אפנה אליו על מנת להסדיר את כל הנושא הזה בתקנות.

לימור מגן תלם: אם יש עוד נקודה, אלון.

אלון רוטשילד: שתי נקודות אחרונות, אחת לגבי צה"ל.

אלון רוטשילד: ברור לכולנו שפעילות ביטחונית מבצעית, יש לה אילוצים משלה.

אלון רוטשילד: אני חושב שאין שום מניעה לכתוב אמירה שהיא אמירה נורמטיבית, לסייג את ההחרגה של ספינות צה"ל בהיבט של פעילות מבצעית, כדי שברמה הנורמטיבית החקיקה תגיד גם לצבא שככלל הוא מחויב לנושא הזה.

לימור מגן תלם: בנושא הזה העמדה מאוד ברורה, של המחלקה המשפטית ושל עו"ד בילי בירון, ואין אפשרות לעשות את זה.

לימור מגן תלם: יש עוד משהו?

אלון רוטשילד: אני רק אגיד שנכון להיום, אם אני זוכר נכון את הספירה האחרונה, ביבשה יש משהו כמו 150 בסיסי צבא ששופכים את השפכים שלהם למי התהום שלנו.

אלון רוטשילד: המצב הזה הוא כמובן לא כביל.

אלון רוטשילד: כמו שביבשה העסק הזה ברמה הנורמטיבית לא מקובע, בעיניי גם אין שום סיבה שברמה של הים הדבר הזה יקבל לגיטימציה.

אלון רוטשילד: אני חושב שזה פשוט לא רציני.

אלון רוטשילד: יש הרבה כבוד לצבא והוא עושה עבודה נאמנה לטובת כולנו, אבל מפה ועד לתת לו את ההסדרה של ללכלך, בעיניי הדבר הזה הוא בעייתי.

אלון רוטשילד: הדבר האחרון לגבי הנושא של פקחי רט"ג.

אלון רוטשילד: אני רק אתן דוגמה מתהליך מקביל שהתקיים, שבו פקחי רט"ג הוסמכו לאכוף את תקנות הדייג.

לימור מגן תלם: בעניין הזה, אלון, אמרנו כבר שאנחנו נעשה ישיבה נפרדת לגבי הסמכת פקחים באופן רוחבי, אז מיותר לחזור על זה.

אלון רוטשילד: רציתי רק לציין שהנושא הזה למיטב ידיעתי בוצע בהצלחה ללא שום תקנה או חקיקה ראשית, אלא באיזשהו נוהל הסמכה בחתימה של השרים הרלוונטיים.

אלון רוטשילד: אני חושב שגם כאן אפשר לבחון את הנושא הזה.

אלון רוטשילד: לא בטוח שזה צריך לעבור דרך הכנסת.

אלון רוטשילד: תודה.

לימור מגן תלם: תודה רבה.

לימור מגן תלם: לפני שנעבור לעו"ד איריס שליט מהמשרד להגנת הסביבה, בילי, יש לך עוד משהו שאת רוצה להגיב, להתייחס לדברים של אלון או שאפשר לעבור לאיריס?

בילי בירון: אפשר לעבור לאיריס.

לימור מגן תלם: בבקשה, אז עו"ד איריס שליט, המשרד להגנת הסביבה, איתנו בזום.

איריס שליט: בוקר טוב ליושבת-הראש ולכולם.

איריס שליט: אני רוצה בעצם להתייחס ואולי טיפה להרחיב אם יורשה לי, לאחת מההערות הראשונות של יובל.

איריס שליט: אני חושבת שמרב ובילי נגעו בה אבל חשוב לי לחדד.

איריס שליט: קודם כל אנחנו כמשרד הגנת הסביבה, אנחנו כמובן בעד התקנות האלה.

איריס שליט: אנחנו תומכים בהן.

איריס שליט: נעשתה איתנו התייעצות במהלך 2016 או 2017 ולכן אנחנו כן חושבים שהתקנות חשובות ואנחנו בעד לאשר אותן.

איריס שליט: יש לנו קושי בהקשר של האכיפה של התקנות האלה.

איריס שליט: כפי שנאמר כאן לשאלת חבר הכנסת, התקנות האלה הן פליליות, זאת אומרת מי שעובר עבירה על התקנות בעצם עובר עבירה פלילית.

איריס שליט: גם אם יוחלט להפוך את זה לעבירה מנהלית מכוח חוק העבירות המנהליות, זה עדיין כן מאפשר במקרים שבהם יבקש העבריין להישפט, זה יגיע לבית המשפט במסגרת תיק פלילי.

איריס שליט: המצב היום בעצם מאז 2011, נעשה תיקון חקיקה גדול שלקח בעצם את כל הסמכויות של מפקחי המשרד, סמכויות האכיפה של חיפוש, תפיסה של חפץ, חקירה של חשודים.

איריס שליט: כל הסמכויות האלה נכנסו תחת חוק אחד שנקרא חוק הגנת הסביבה, סמכויות פיקוח ואכיפה.

איריס שליט: מכל מיני סיבות בתוספת לחוק הזה, כמו שאמר בהתחלה יובל, לא נכנסה פקודת הנמלים והתקנות מכוחה.

איריס שליט: המשמעות היא שכאשר נעברות היום עבירות או על התקנות האלה או על כל תקנות הנמלים האחרות שחלקן הן מאוד סביבתיות, פעולות של פריקה וטעינה שמסכנות את הסביבה הימית, הזרמת שפכים מכלי שיט לסביבה הימית וכמובן השלכת אשפה, כל מקום שיש עבירה כזאת היום, המפקחים של המשרד שלנו שהם המפקחים היחידים היום שאוכפים את הנושא הזה, בעצם לא יכולים לפעול בעצמם ונדרשים להסתמך על שוטרים של משטרת ישראל, שוטרים כחולים ולערב אותם בתוך החקירה.

איריס שליט: המצב הזה הוא לא סביר.

איריס שליט: אני פניתי בעניין הזה כבר ב-2018.

איריס שליט: אני בקשר עם משרד התחבורה כמה שנים.

איריס שליט: ביקשו מאיתנו לעשות מיפוי של כל תקנות הנמלים ולהגיד מה קריטי לנו כמשרד הגנת הסביבה שמכוחו אנחנו צריכים באמת לקבל את ההסמכות.

איריס שליט: עשינו את העבודה הזאת.

איריס שליט: הגשנו מסמך שממש מפרט איזה פרקים ואיזה סעיפי תקנות בכל אחד מהסטים, ובעצם לא הצלחנו להגיע להסכמות.

איריס שליט: הייתה לנו סוף סוף ישיבה אחרי הרבה מאוד ניסיונות.

איריס שליט: הייתה לנו ישיבה לפני חודשיים ואני מחכה עדיין לקבל את העמדה הרשמית של משרד התחבורה בכתב.

איריס שליט: אני מבינה שיש כנראה כוונות לקחת את כל הדבר הזה של אכיפה ותביעה ולעשות אותו במסגרת משרד התחבורה.

איריס שליט: זאת כמובן זכותו של משרד התחבורה.

איריס שליט: אנחנו בוודאי לא יכולים למנוע את זה מהם.

איריס שליט: בסך הכול זה לטובת הסביבה אם יהיו עוד גופים שיאכפו ויתבעו, אבל נכון להיום, חשוב לי מאוד לחדד בפני הוועדה שאין לנו היום סמכויות עצמאיות לעשות את זה.

איריס שליט: אני היום עומדת בראש התביעה הסביבתית במשרד.

איריס שליט: יש לי עורכי דין חיצוניים שמחזיקים בהסמכה של היועץ ומנהלים תיקים פליליים בעבירות סביבתיות, וככל שיהיה אירוע של זיהום ים שבמסגרתו יהיה צורך לחקור גם על התקנות האלה, לא יוכלו מפקחי המשרד שלנו לחקור על זה בלי לפנות למשטרת ישראל ולקבל סיוע, ואני לא אוכל לאחר מכן להגיש כתב אישום גם על עבירות מכוח התקנות האלה.

איריס שליט: אני לא מבקשת כמובן חלילה לא לאשר את התקנות האלה, כי כפי שאמרתי, התקנות האלה חשובות, אבל אני כן חוזרת ומבקשת לאפשר לי לפעול לתיקון של התוספת בחוק אכיפה סביבתית ולהכניס את תקנות הנמלים ופקודת הנמלים לתוספת הזאת.

איריס שליט: תודה רבה.

לימור מגן תלם: תודה רבה איריס.

לימור מגן תלם: בילי, בבקשה התייחסות.

בילי בירון: אני רוצה להגיד שזה ממש לא המקום המתאים להעלות את הנקודה הזאת.

בילי בירון: יש מחלוקת עובדתית במשך הרבה שנים כמו שאיריס אמרה, בין משרד התחבורה למשרד להגנת הסביבה, כאשר אנחנו סבורים שנושאים פליליים כאלה הם נושאים שהם מצויים בליבת העיסוק והבקיאות של מפקחי הרשות לספנות ונמלים, כאשר הוראות הדין קובעות שתנאי ההסמכה הבסיסיים למינוי של מפקח כלי שיט הוא היותו או קצין מכונות ראשי באונייה או קברניט באונייה, כלומר שתי דרגות הפיקוד העליונות באונייה, על כל ההכשרה, הידע והניסיון הנובעים מכך, ורק להם יש את כל הידע והניסיון הנדרשים לצורך עבירות פליליות כל כך מורכבות שאנחנו מדברים עליהן בתחומי ספנות ונמלים.

בילי בירון: נכון הוא שאנחנו מקדמים כיום מהלך מול משרד המשפטים כדי להקנות למפקחים של רשות הספנות והנמלים סמכות לערוך חקירה ולבצע את הוראות האכיפה.

בילי בירון: נכון להיום כולנו נזקקים להוראות משטרת ישראל בהתאם לדין הנוהג.

בילי בירון: זה לא שיש כאן איזושהי אפליה.

בילי בירון: עוד דבר שמאוד חשוב לי להעיר.

בילי בירון: אין שום בקשה לתקנה או לסמכות בתקנות שמונחות היום על שולחן הוועדה הנכבדת, שהמשרד להגנת הסביבה ביקש ולא קיבל.

בילי בירון: כל הבקשות שלהם לגבי התקנות הספציפיות האלה, כל הסמכויות אושרו והתקבלו, כולל הבקשה לגבי תיקון כמו שאמרתי, שמספר דקות לפני תחילת הדיון הכול התקבל ואושר, לכן בעיניי זה ממש לא המקום הראוי להעלות את הנקודה הזאת שיש לגביה מחלוקת מקצועית.

לימור מגן תלם: תודה רבה בילי.

לימור מגן תלם: מרב, את רוצה להוסיף משהו?

מרב תורג'מן: לא.

לימור מגן תלם: את מצטרפת לדברים של בילי.

מרב תורג'מן: בעניין הזה זה משהו שצריך פה תיקון חקיקה ראשית או התוספת לפחות של חוק אכיפה סביבתית.

מרב תורג'מן: זה בוודאי לא הנושא שמונח כרגע על שולחן הוועדה, וגם בכלל הנושא הזה למיטב ידיעתי הוא גם לא בסמכות הוועדה הזו.

לימור מגן תלם: אוקיי, אז בואו נעבור להקראה, בילי.

לימור מגן תלם: תדגישי רק כשנגיע לעניין של רשתות הדייג, להטמיע כבר את ההסכמה.

מרב תורג'מן: יש עוד ממש מעט תיקונים ניסוחיים שאנחנו נעיר אותם במהלך הדיון.

מרב תורג'מן: זה ממש עניין ניסוחי, כמה מילים שאנחנו רוצים לשנות אותן לבקשת משרד המשפטים בעיקר, ולכן אנחנו נאמר איפה שיהיו תיקונים קטנים.

לימור מגן תלם: מאה אחוז.

לימור מגן תלם: בילי, תתחילי בהקראה וכל כמה סעיפים אנחנו נעשה הצבעה.

בילי בירון: הצעת תקנות הנמלים (השלכת אשפה מכלי שיט), התשפ"ב – 2022 בתוקף סמכותי לפי סעיף 60(1)(יא) ו-(יז) ו-(2)(ו) ו-(ח) לפקודת הנמלים (נוסח חדש), התשל"א – 1971 (להלן – הפקודה), לאחר התייעצות עם שר הבריאות, לפי הצעת רשות הספנות והנמלים מכוח סעיף 32(א) לחוק רשות הספנות והנמלים, התשס"ד – 2004, ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת לפי סעיף 2(ב) לחוק העונשין, התשל"ז – 1977, אני מתקינה תקנות אלה: פרק א' – פרשות ותחולה הגדרות 1.

בילי בירון: בתקנות אלה – "אזור מיוחד" – אזור ים כמפורט בתוספת הראשונה, שמחמת סיבות טכניות בזיקה למצבו האוקינוגרפי והאקולוגי ולאופי התעבורה בו, נדרש לגביו שימוש בשיטות מיוחדות למניעת זיהום הים באשפה; "אימ"ו" – הארגון הימי הבין-לאומי לענייני ספנות שישראל חברה בו; "אסדה" – מיתקן המוצב בים, בין בחיבור לקרקע ובין במצב ציפה, בין באופן קבוע ובין באופן זמני; "אפר מיתקני שריפה" – אפר ושיירי פחם הנובעים ממיתקני שריפה בכלי השיט, המשמשים לשריפת אשפה; "אשפה" – כל מיני פסולת מזון, פסולת ביתית ופסולת תפעולית, כל הפלסטיק, שיירי המטען, אפר מיתקני שריפה, שמן בישול, ציוד הדייג ופגרי בעלי החיים הנוצרים במהלך הפעולה הרגילה של כלי השיט וחייבים בסילוק רצוף או תקופתי, למעט: החומרים המוגדרים או רשומים בנספחים אחרים לאמנה; דגים טריים וחלקיהם הנוצרים כתוצאה מפעילויות דייג המתנהלות במהלך ההפלגה; דגים או רכיכות, ומיתקן של חקלאות ימית ולהובלת הדגים או הרכיכות שנאספו ממיתקן כאמור לחוף.

בילי בירון: " בעל" – הבעל הרשום של כלי השיט, חוכר כלי השיט או מפעילו; "גרעינים" – חיטה, תירס, שיפון, אורז, שעורה, שיבולת שועל, זרעים וקטניות לרבות בתצורתם המעובדת.

בילי בירון: "האמנה" – האמנה הבין-לאומית בדבר מניעת זיהום הים מאוניות, 1973, כפי שתוקנה בפרוטוקול משנת 1978, שישראל צד לה; "השלכה" – הוצאת אשפה מכלי שיט, לרבות דליפה, סילוק, שפיכה, נזילה, שאיבה, פליטה או ריקון, למעט הטלה שבוצעה מכוח היתר שניתן לפי סעיף 3(א) לחוק מניעת זיהום הים (הטלת פסולת), התשמ"ג-1983 ולמעט אלה: חומר שנדלה מקרקעית הים; בוצת שפכים; פסולת דגים; כלי שיט ואסדות; חומר לא-אורגני גיאולוגי אינרטי למשל, פסולת כרייה; חומר אורגני ממקור טבעי; פריטים גדולים המורכבים בעיקר מברזל, פלדה ובטון; זרימות פחמן דו חמצני מהליכי לכידת פחמן דו חמצני לשם הטמנה; הוצאת אשפה הנובעת ישירות מחיפוש, ניצול ועיבוד של משאבים מינרליים בקרקעית הים; הוצאת אשפה למטרות מחקר מדעי שנערך כדין בנושא מניעת זיהום הים או שליטה על זיהום ים.

בילי בירון: "היבשה הקרובה ביותר" - היבשה שמקו הבסיס המשמש לקביעתו של הים הטריטוריאלי של שטח הארץ הנדון, לפי המשפט הבין-לאומי, ולעניין החוף הצפון מזרחי של אוסטרליה - לפי התוספת השנייה;

מרב תורג'מן: אפשר רגע לעצור?

לימור מגן תלם: בבקשה, כן.

מרב תורג'מן: יש לי פשוט כאן שאלה לגבי ההגדרה של "קו הבסיס".

מרב תורג'מן: הייתה לנו התלבטות האם יש צורך להגדיר קו הבסיס, מה הוא בעצם, ואני אשמח שבילי רק תסביר את זה.

בילי בירון: כן, אני אגיד בתמצית וככל שיהיה צורך בהרחבה, אני אבקש ממירב גונן שתרחיב.

בילי בירון: קו בסיס זה בעצם מונח בהתאם לאמנת משפט הים, אני חושבת, מונח בין-לאומי שמדבר כיצד קובעים את גבולותיה של מדינה, כאשר בעצם אנחנו יודעים שהגבול של מדינה הוא לא היבשה אלא הכולל שטח המים הטריטוריאליים שלה.

בילי בירון: השיטה לקביעה הזאת היא שיטה של קווי בסיס, כאשר נקבע שכל מדינה לפי דרך מסוימת למדידה, שתיכף אני אבקש ממרב שתרחיב, היא קובעת את קווי הבסיס.

בילי בירון: יש מדינות לדוגמה, כמו אוסטרליה שממש קבעו את זה בדין, ויש לנו גם מפה שממש מציירת את הקו הזה.

בילי בירון: מכיוון שזו בעצם שיטה לקביעת קווי הבסיס, יש את תזכיר חוק השטחים הימיים של מדינת ישראל, שהוא עדיין בגדר תזכיר חוק, שהוא גם מתייחס לקווי הבסיס אבל רק לקווי הבסיס של מדינת ישראל.

בילי בירון: אני לא יכולה להגיד בתקנות שלנו מה הם קווי הבסיס של כל מדינה אחרת.

בילי בירון: יש הליך מסוים לקביעה, אבל זה מונח שהוא מאוד מקובל בשפה של האמנות הבין-לאומיות.

בילי בירון: אני אבקש ממירב גונן שתרחיב טיפה על השיטה הזאת.

לימור מגן תלם: בבקשה, מירב.

מירב גונן: שלום, בוקר טוב, בעיקרון קו הבסיס זה הקו שממנו נקבע הגבול הימי של מדינה.

מירב גונן: אמנת הים בעצם מגדירה כמה שיטות לקביעת קווי בסיס.

מירב גונן: באופן כללי זה קו השפל של המים לאורך קו החוף, כלומר אם הקו מפורץ.

מירב גונן: יש שיטות נוספות, לא כמו בישראל שקו החוף יחסית ישר אלא כשיש הרבה מפרצים או איים, שאפשר למתוח גם קווים ישרים.

מירב גונן: זה לא הגדרה חד ערכית וחד משמעית.

מירב גונן: כל מדינה בעצם משרטטת את הגבולות שלה, אם יש לה איים או יש לה קו חוף מפורץ, ובעצם מהקו הזה מתחילים למדוד את ה-3 מייל או 12 מייל שאפשר להתייחס אליהם בתקנות שלנו, שמשם בעצם נמדד הקו שממנו אי אפשר להשליך אשפה.

מירב גונן: בעצם זה איזשהו קו.

לימור מגן תלם: אוקיי.

יובל ארבל: למה אין הגדרה מה זה בוצת שפכים?

יובל ארבל: בוצת שפכים יכולה להיות מאוד מזהמת.

יובל ארבל: צריך פה הגדרה.

יובל ארבל: זה חסר.

יובל ארבל: הדיון מאוד מרתק על קווי הבסיס, אבל אני חושב שנושא של זיהום, מניעת השלכת פסולת, ותראו כמה הרשימה פה ארוכה, כמה דברים בעצם מחריגים מתוך השלכת פסולת.

יובל ארבל: הצלחנו לעצור את בוצת השפכים של השפד"ן, אז מדוע יש פה באופן גורף פטור מכל בוצת שפכים?

בילי בירון: הכוונה כאן היא רק להוצאה של כלי שיט, לא מהיבשה.

בילי בירון: התקנות האלה עוסקות מכלי שיט.

יובל ארבל: זה גם מאסדות.

לימור מגן תלם: אסדה זה גם בתוך המים.

מרב תורג'מן: יש לנו תקנות נפרדות שמונחות על שולחן הוועדה הזאת, שבעצם עיקרן הוא הנספח הרביעי של האמנה, מניעת השלכת שפכים מכלי שיט.

מרב תורג'מן: בעצם יש תקנות שמסדירות את העניין הזה.

יוסף יוהנה: רק לסבר לך את האוזן.

יוסף יוהנה: גם בוצת שפכים מכלי שיט כולל האסדות, עוברת דרך מערכת סינון שהיא מנוטרת, דינמית כל הזמן.

יוסף יוהנה: זה גם כן עובר בקרה וסינון וטיפול בכלי השיט

יובל ארבל: אני מכיר את זה.

יובל ארבל: אנחנו יושבים בוועדת היתרי הזרמה שמאפשרת את זה.

יובל ארבל: צריך להיות גם בתקנות האלו מוסדר להפנות מה זאת בוצת שפכים אחרי טיפול, איזה חומרים אסור שיהיו בה, שלא יהיו בה חומרים רעילים.

יוסף יוהנה: הוצאת שפכים במדינת ישראל, אתה יכול להוציא אותה לים במרחק של 12 מייל מהחוף, זאת אומרת אתה לא יכול לשלול את זה מראש כי הרי ממילא יש לו את האפשרות לשפוך את זה אחרי 12 מייל.

לימור מגן תלם: ברגע שיש פה תשובה שזה בתקנות נפרדות, אז בואו נמשיך.

בילי בירון: "המשרד" – משרד התחבורה והבטיחות בדרכים.

בילי בירון: "הנחיות אימ"ו לעניין יומנים אלקטרוניים" - גבירתי, כאן אני מבקשת, נפלה אצלנו טעות סופר במספר ההפניה.

בילי בירון: אני אקרא את זה עכשיו בהפניה המדויקת.

בילי בירון: "הנחיות אימ"ו לעניין יומנים אלקטרוניים" - ההנחיות שבהחלטהMEPC (74)312 של אימ"ו, כפי שתתוקן מעת לעת, המופקדת לעיון הציבור במשרד מנהל רשות הספנות והנמלים שבמשרד התחבורה והבטיחות בדרכים בחיפה ומפורסמת באתר האינטרנט של משרד התחבורה - רשות הספנות והנמלים; "הנחיות אימ"ו לעניין יישום הנספח" - ההנחיות שבהחלטה MEPC (71)275 של אימ"ו, כפי שתתוקן מעת לעת, המפורסמת באתר האינטרנט של המשרד – רשות הספנות והנמלים; "הנחיות אימ"ו לעניין תכנית ניהול אשפה" – ההנחיות שבהחלטה MEPC (63)220 כפי שתתוקן מעת לעת, המפורסמת באתר האינטרנט של המשרד – רשות הספנות והנמלים; "הנחיות אימ"ו לעניין טופס הודעה מוקדמת" – ההנחיות שבהחלטה MEPC.

בילי בירון: 1/Circ.

בילי בירון: 644/Rev.1, כפי שתתוקן מעת לעת, המפורסמת באתר האינטרנט של המשרד – רשות הספנות והנמלים;

מרב תורג'מן: אני רק אציין, כפי שאפשר לראות בתיקונים כאן, אנחנו ביקשנו להוריד את ההפקדה לעיון הציבור במשרדי הרשות, משום שמדובר בתהליך ארכאי שכבר כמעט ולא עושים בו שימוש, וברגע שאפשר לפרסם את זה באתר האינטרנט, אז אין צורך להפקיד את זה במשרד.

בילי בירון: כן, נכון.

לימור מגן תלם: בסדר גמור.

בילי בירון: "הנספח" - הנספח החמישי לאמנה שעניינו מניעת זיהום הים מאשפה מכלי שיט, לרבות תוספותיו; "יומן אשפה" - לגבי כלי שיט ישראלי - יומן אשפה כאמור בפרק ג' ולפי התוספת השלישית, ולגבי כלי שיט שאינו ישראלי - יומן לרישום אשפה שהוא נושא לפי הוראות מדינת הדגל שלו ולפי הוראות הנספח; "כלי שיט" - כלי מכל סוג שהוא, הפועל בסביבה הימית, לרבות סנפירית, רחפת, כלי שיט תת-ימי ואסדה; "כלי שיט ישראלי" – כל אחד מאלה: (1) כלי שיט הרשום במרשם הישראלי לכלי שיט לפי חוק הספנות (כלי שיט), התש"ך - 1960 , לרבות כלי שיט החייב ברישום לפי החוק האמור או הופטר ממנו; (2) כלי שיט המונע באמצעות משוטים בלבד שהוא בבעלות אזרח ישראלי או תאגיד ישראלי; (3) כלי שיט הרשום או חייב רישום בפנקס הרישום המתנהל לפי חוק הספנות (כלי שיט זר בשליטה של גורם ישראלי), התשס"ה – 2005; "מטענים מוצקים בצובר" – כל מטען בתפזורת, למעט נוזל או גז, המורכב משילוב של חלקיקים, גרגירים או חלקים גדולים יותר של חומר שאינו אחיד בהרכבו, המוטען ישירות לחלל המטען של אנייה ללא המכלה; "מים אפורים" – מי ניקוז ממדיחים, מקלחות, מכבסות, אמבטיות וכיורים למעט מי ניקוז של שירותים, מי ניקוז ממיתקן רפואי ומי ניקוז מחללים המכילים בעלי חיים ומי ניקוז מחללי מטענים; "מיתקן קליטה" - כלי שיט או מיתקן הולם אחר לאיסוף אשפה מכלי שיט הפוקד את הרציף; "מסע בין-לאומי" – מסע אל נמל או מסוף הממוקם במרחק מן החוף, הנמצאים בתחום שיפוטה של מדינה אחרת; "מפעיל רציף" – תאגיד שהוא בעל הזכויות להפעיל את הרציף הנוגע בדבר; "מפקח כלי שיט" – כהגדרתו בתקנות הנמלים (בטיחות השיט), התשמ"ג – 1982; "מפקח הגנת הסביבה" – כהגדרת מפקח הגנת הסביבה בחוק הגנת הסביבה (סמכויות פיקוח ואכיפה), התשע"א – 2011, שהוסמך לעניין פקודת מניעת זיהום מי-ים בשמן [נוסח חדש], התש"ם - 1980; "נמל בישראל" - מקום שהוכרז נמל לפי סעיף 2 לפקודה; "נמצא בדרך" – בנתיב, לרבות בסטייה מהדרך הישירה והקצרה ביותר, כדי לגרום לפסולת המושלכת להתפזר על פני שטח ימי גדול ככל האפשר;

בילי בירון: "נספחי אמנה אחרים" – הנספח הראשון לאמנה העוסק במניעת זיהום ים בשמן, הנספח השני לאמנה העוסק במניעת זיהום ים בחומרים נוזליים מזיקים בצובר, הנספח השלישי לאמנה העוסק במניעת זיהום ים במטענים מסוכנים ארוזים, הנספח הרביעי לאמנה העוסק במניעת זיהום הים משפכים, והנספח השישי לאמנה העוסק במניעת זיהום אויר מכלי שיט; "פגרי בעלי חיים" – גופות של בעלי חיים המובלים בכלי השיט כמטען ומתים או מומתים במהלך ההפלגה; "פלסטיק" – חומר מוצק שרכיב בסיסי בו הוא פולימר עתיר מאסה מולקולרית אחת או יותר שנוצר (מעוצב) במהלך ייצור הפולימר או העיצוב לתוך המוצר המוגמר בחום או בלחץ; לפלסטיק יש תכונות חומר הנעות בין קשה ופריך לבין רך ואלסטי; ובכלל זה כל האשפה המורכבת או כוללת פלסטיק בכל צורה, לרבות חבלים סינתטיים, רשתות דיג סינתטיות, שקיות אשפה מניילון ואפר מיתקני שריפה שמקורו במוצרי פלסטיק; "פסולת ביתית" – כל סוגי הפסולת שאינה מוגדרת בנספחי האמנה האחרים, הנוצרת באזורי המגורים בכלי השיט למעט מים אפורים; "פסולת מזון" – כל חומר מזון, לרבות פירות, ירקות, מוצרי חלב, עוף, מוצרי בשר ושיירי מזון מכלי השיט; "פסולת תפעולית" – כל הפסולת המוצקה, כולל בוצות, שאינה מוזכרת בנספחי האמנה האחרים, שנאספה בכלי השיט במהלך התחזוקה או התפעול הרגיל שלו או משמשת לאחסנת מטען ולטיפול בו, וכן חומרי ותוספי ניקוי הכלולים במי השטיפה של מחסן המטען או המשטחים החיצוניים, אך למעט מים אפורים, מי שיפוליים, או השלכות דומות אחרות החיוניות לתפעול כלי השיט, כמפורט בהנחיות אימ"ו; "ציוד דיג" – כל מיתקן פיזי או חלק ממנו או שילוב של פריטים שניתן לשים בים או על קרקעיתו במטרה ללכוד, או לשלוט למטרת לכידה של יצורי ים או מים מתוקים; "קברניט" – מי שבידו הפיקוד על כלי השיט או האסדה; "רציף" – לרבות מזח, מקשר, מערכת עגינה בלב ים וכל מיתקן אחר המשמש לריתוק כלי שיט בתחום הימי; "שריפה" – שריפת אשפה במיתקן שיועד לכך על-גבי כלי השיט.

בילי בירון: "תאגיד ישראלי" – תאגיד שנרשם כדין בישראל או שהוקם מכוח הדין בישראל, למעט חברת חוץ;

לימור מגן תלם: אוקיי, סעיף 1, סעיף ההגדרות, תקנה 1, נעשה הצבעה.

לימור מגן תלם: מי בעד?

לימור מגן תלם: אושר

לימור מגן תלם: פה אחד.

לימור מגן תלם: בבקשה, סעיף 2, תחולה.

בילי בירון: תחולה 2.

בילי בירון: תקנות אלה יחולו על –

לימור מגן תלם: אוקיי.

לימור מגן תלם: סעיף 2, תחולה, מי בעד?

לימור מגן תלם: אושר

לימור מגן תלם: פה אחד.

לימור מגן תלם: בבקשה, פרק ב', תקנה 3.

בילי בירון: פרק ב' – מניעת זיהום הים באשפה

לימור מגן תלם: הצבעה על סעיפים 3 ו-4.

לימור מגן תלם: מי בעד?

לימור מגן תלם: אושר

לימור מגן תלם: פה אחד.

לימור מגן תלם: הלאה, תקנה 5.

מרב תורג'מן: משרד המשפטים ביקשו להחליף את זה ל"האלה".

בילי בירון: "אלא אם מתקיימת אחת מהנסיבות המפורטות האלה".

לימור מגן תלם: אוקיי, בסדר.

לימור מגן תלם: תקנה 5, נעשה הצבעה.

לימור מגן תלם: מי בעד?

לימור מגן תלם: הצבעה אושר

לימור מגן תלם: פה אחד.

לימור מגן תלם: נעבור לתקנה 6.

מרב תורג'מן: גם פה הייתה בקשה לשנות "לפי התנאים האלה".

לימור מגן תלם: אוקיי, "לפי התנאים האלה".

מרב תורג'מן: גם כאן הייתה בקשה שבמקום "הניתן" יהיה "ככל האפשר", וגם "התנאים האלה", כדי שבאמת תהיה אחידות.

מרב תורג'מן: גם אם אנחנו משנים במקום אחד, אנחנו חושבים שתהיה אחידות.

לימור מגן תלם: בסדר גמור.

לימור מגן תלם: אוקיי, אז הצבעה על תקנה 6.

לימור מגן תלם: מי בעד?

לימור מגן תלם: הצבעה אושר

לימור מגן תלם: פה אחד.

לימור מגן תלם: בבקשה, תקנה 7.

בילי בירון: גבירתי, אני כבר אומרת שבסעיף 3 אני אקרא את הנוסח המתוקן.

לימור מגן תלם: לגבי הרשתות, שזו ההערה הראשונה של יובל.

בילי בירון: ב-(3) אני מבקשת לקרוא נוסח מתוקן, שכמו שאמרתי - בהסכמה של משרד המשפטים והמשרד להגנת הסביבה:

לימור מגן תלם: התייחסות של משרד המשפטים לעניין התיקון הזה, אם אפשר.

לימור מגן תלם: איתנו משרד המשפטים?

לימור מגן תלם: רק תציגי את עצמך.

יעל דקל שפריר: יעל דקל, משרד המשפטים.

יעל דקל שפריר: שלום, גבירתי היושב-ראש, זה תיקון שהגענו להסכמה עם המשרד להגנת הסביבה יחד עם משרד התחבורה והמחלקה הפלילית, וייעוץ חקיקה, משרד המשפטים, בעצם באופן שמבטיח את הוודאות למעשה בצורה המיטבית.

יעל דקל שפריר: תהיה פה גם נציגת ייעוץ וחקיקה פלילי.

יעל דקל שפריר: אם היא תרצה להתייחס, אז היא תוסיף את התייחסותה במידת הצורך.

מרב תורג'מן: כן, אנחנו נשמח לשמוע את המחלקה הפלילית כדי לוודא שמדובר בעבירה מספיק בהירה כדי שניתן לאכוף בגינה דין פלילי.

לימור מגן תלם: בבקשה, רק תציגי את עצמך.

בן צבי: שלום רב, אוראל, ייעוץ וחקיקה פלילי.

בן צבי: הייתה מחשבה בעצם לסייג את הסייג.

בן צבי: הקושי מבחינתנו מלכתחילה היה באיזושהי קביעה נורמטיבית שתטיל חובות.

בן צבי: אגב סייג, זה סוג הדיון שניהלנו בינינו מבחינת קושי שהיה באמת עשוי להיות לעניין הגדרת העבירה הפלילית.

בן צבי: אגב, כל תקנה 7 היא בעצם מקרים שבהם מותר להשליך אשפה, והיה כאן איזשהו קושי מבני בלקבוע אגב הדבר הזה שבעצם הקברניט ובעל כלי השיט צריכים לנקוט באמצעי זהירות סבירים.

בן צבי: זה קצת מבנה לא מקובל.

בן צבי: בסוף החלטנו שזה כן בסדר, כי בעצם מדובר פה פשוט בצמצום של הסייג.

בן צבי: אגב, גם בחוק העונשין הסייגים הם לא משהו מוחלט.

בן צבי: למשל בהגנה עצמית, שיקולים של מידתיות.

בן צבי: יש מקום לשיקול דעת האם סייג מתקיים, וגם פה בית המשפט יצטרך לבחון במקרה שבו יבקשו להחיל את הסייג הזה או לטעון שההשלכה הייתה מותרת, האם באמת ננקטו האמצעים הסבירים.

בן צבי: בגלל שמדובר פה בעצם בצמצום של סייג ולא באיזושהי חובה אקטיבית, אז מבחינתנו זה מקובל.

בן צבי: זה מבחינת עקרונות משפטיים.

לימור מגן תלם: מצוין, תודה רבה.

יובל ארבל: אפשר רגע להתייחס לזה?

לימור מגן תלם: כן.

יובל ארבל: אם מדובר שאפשר לצמצם סייג, אז אני לא מבין למה בכלל לא לצמצם אותו לחלוטין.

יובל ארבל: למשל, אם יש לי רישיון להחזקת נשק כצייד או כאחראי ביטחון יישובי, ואני איבדתי אותו, שכחתי אותו בשטח, הרי יש פה עבירה מאוד חמורה.

יובל ארבל: אותו הדבר דייג שאיבד את הרשת שלו בים.

יובל ארבל: צריך להבין, זה גם מפגע בטיחותי לשחיינים וצוללים.

יובל ארבל: זה רשתות וחוטי דייג עם קרסים.

יובל ארבל: אין סיבה שזה יוחרג מאיסור השלכת אשפה.

יובל ארבל: אם הוא עשה אמצעים סבירים על מנת למנוע את זה, על מנת לאסוף את הרשתות אחר כך, אז ברור שבמהלך האכיפה יימצא שהוא עשה אמצעים סבירים.

יובל ארבל: בסופו של דבר גורמי האכיפה, הם שוקלים את השיקולים האלו.

יובל ארבל: יש אכיפה שהיא לוקחת שיקול דעת, אבל אין סיבה שהחוק מראש ייתן את האפשרות הזאת.

יובל ארבל: אם אפשר לצמצם את הסייג, אז למה לא להוריד אותו לגמרי?

יובל ארבל: אני לא מבין.

לימור מגן תלם: תודה יובל.

לימור מגן תלם: בילי, את רוצה להתייחס?

בילי בירון: לא, אני חושבת שהנוסח של הסייג כפי שמשרד המשפטים אישר לנו, זה ממש הצורך - - -

לימור מגן תלם: אני מסכימה איתך.

לימור מגן תלם: יש מקרים קיצוניים שצריך להשאיר שיקול דעת.

לימור מגן תלם: בואו נמשיך.

לימור מגן תלם: אוקיי, אז אנחנו נצביע על תקנה 7 לרבות התיקונים שנעשו.

לימור מגן תלם: מי בעד?

לימור מגן תלם: הצבעה אושר

לימור מגן תלם: פה אחד.

לימור מגן תלם: בבקשה, להמשיך, 8.

בילי בירון: גבירתי, כאן אני מבקשת לתקן את כותרת הסעיף ל-"תיעוד בדבר השלכת אשפה חריגה", בעקבות תיקונים קודמים.

בילי בירון: במקום "מותרת", "חריגה".

מרב תורג'מן: מקובל.

לימור מגן תלם: בסדר גמור.

לימור מגן תלם: תקריאי.

לימור מגן תלם: הצבעה על תקנה 8.

לימור מגן תלם: מי בעד?

לימור מגן תלם: הצבעה אושר

לימור מגן תלם: פה אחד.

לימור מגן תלם: הלאה, תקנה 9.

מרב תורג'מן: אני רוצה לשאול שאלה, גבירתי.

לימור מגן תלם: בבקשה.

מרב תורג'מן: לגבי תקנת משנה (ג), לגבי הפעלת שירות איסוף אשפה, השאלה שלי היא בעצם נוגעת גם לסעיף התחילה שאנחנו נגיע אליו, האם כבר קיים העניין הזה של שירות איסוף אשפה בנמל?

בילי בירון: כן.

בילי בירון: לפחות מאז התקנות הקודמות שבתוקף מ-2010, אם לא לפני כן, כבר קיים.

יוסף יוהנה: רק לסבר לך את האוזן, לפני כחודש וחצי באו מהאיחוד האירופי לבדוק אותנו אם אנחנו מקיימים את ההוראות של התקנה בעניין איסוף האשפה, ובאמת עברנו בכל הנמלים במדינת ישראל.

יוסף יוהנה: בסך הכול התוצאה היא ממש טובה.

לימור מגן תלם: בסדר גמור, אז אנחנו בהצעה על תקנה 9.

לימור מגן תלם: מי בעד?

לימור מגן תלם: הצבעה אושר

לימור מגן תלם: פה אחד.

לימור מגן תלם: הצבעה על תקנה 10.

לימור מגן תלם: מי בעד?

לימור מגן תלם: הצבעה אושר

לימור מגן תלם: פה אחד.

בילי בירון: פרק ג': תכנית לניהול אשפה ויומן אשפה הגדרות 11.

בילי בירון: בפרק זה, "כלי שיט" - כל אחד מאלה:

בילי בירון: כלי שיט המורשה להסיע 15 אנשים ומעלה; "פעולה" - השלכת אשפה לים, שריפתה או ריקונה בנמל; "תכנית" - תכנית לניהול אשפה, המבוססת על הנחיות אימ"ו לעניין תכנית ניהול אשפה;

לימור מגן תלם: הצבעה על תקנה 11.

לימור מגן תלם: מי בעד?

לימור מגן תלם: הצבעה אושר

לימור מגן תלם: פה אחד.

לימור מגן תלם: הצבעה על תקנה 12.

לימור מגן תלם: מי בעד?

לימור מגן תלם: הצבעה אושר

לימור מגן תלם: פה אחד.

לימור מגן תלם: מי בעד תקנה 13?

לימור מגן תלם: הצבעה אושר

לימור מגן תלם: פה אחד.

לימור מגן תלם: הלאה.

לימור מגן תלם: הצבעה על תקנה 14.

לימור מגן תלם: מי בעד?

לימור מגן תלם: הצבעה אושר

לימור מגן תלם: פה אחד.

לימור מגן תלם: תקנה 15, מי בעד?

לימור מגן תלם: הצבעה אושר

לימור מגן תלם: פה אחד.

לימור מגן תלם: תקנה 16, מי בעד?

לימור מגן תלם: הצבעה אושר

לימור מגן תלם: פה אחד.

לימור מגן תלם: 17.

לימור מגן תלם: תקנה 17, מי בעד?

לימור מגן תלם: הצבעה אושר

לימור מגן תלם: פה אחד.

לימור מגן תלם: תקנה 18, מי בעד?

לימור מגן תלם: הצבעה אושר

לימור מגן תלם: פה אחד.

בילי בירון: פרק ד': הוראות כלליות

לימור מגן תלם: תקנה 19, מי בעד?

לימור מגן תלם: הצבעה אושר

לימור מגן תלם: פה אחד.

לימור מגן תלם: רק שאלה פה, מה גובה הקנס בסעיף הזה?

בילי בירון: כן, זה מפנה לחוק העונשין.

בילי בירון: זה לא קנס גבוה, נדמה לי בסביבות 18,000 שקלים.

מרב תורג'מן: זה כמובן לא נתון כרגע לשינוי.

בילי בירון: זה נובע מחוק העונשין.

בילי בירון: זה לא קנס שאנחנו קובעים.

מרב תורג'מן: זה מפנה ל-61(א)(1)?

בילי בירון: כן.

מרב תורג'מן: אז (א)(1) זה אפילו לא 18,000, לא?

בילי בירון: משהו בסגנון הזה.

אורי מקלב: זה אומר שעכשיו, אחרי שאנחנו נאשר את זה, אז הם כבר לא צריכים לבוא לכנסת לאשר את הקנס המנהלי?

בילי בירון: לא, לא.

בילי בירון: אם אוכל להסביר.

לימור מגן תלם: כן, תסבירי בבקשה לחבר הכנסת מקלב.

בילי בירון: אנחנו לא קובעים בתקנות האלה עדיין את העבירות המנהליות.

בילי בירון: יש לנו כוונה להפוך את זה גם לעבירה מנהלית בהתאם להנחיית משרד המשפטים.

בילי בירון: הקביעה כעבירה מנהלית צריכה להיעשות בחיקוק נפרד שאותו כמובן אנחנו נביא לכנסת הנכבדה.

בילי בירון: זה משהו שמחויב באישור הכנסת.

בילי בירון: אנחנו כבר התחלנו בגיבוש טיוטה כזאת, לקבוע עבירות מנהליות על הוראות התקנות האלה, אבל זה כפוף לאישור של הכנסת כמובן.

אורי מקלב: אז מה בעצם הסעיף הזה בא להגיד?

בילי בירון: קבענו הסדר לעניין הערובה, מה יחול מבחינת דרישת הערובה כאשר יהיו תקנות של עבירות מנהליות.

בילי בירון: כיום בתקנה 20 יחולו סעיפי משנה (א), (ב), (ג) ו-(ד).

בילי בירון: סעיף (ה) בעצם מתייחס למצב העתידי ככל שבאמת יאושרו תקנות של עבירות מנהליות.

מרב תורג'מן: כרגע, כאמור, זה רק דין פלילי.

מרב תורג'מן: הם יידרשו להגיש כתב אישום בגין ביצוע אותה עבירה, וזה יועמד לבחינת בית המשפט.

מרב תורג'מן: רק פשוט העניין הוא שהקנס שקבוע היום בפקודה, אולי הוא לא ריאלי ביחס לחומרת העבירה, אבל זה משהו שיצטרך להיבחן.

אורי מקלב: אז מה הרוויחו בסעיף (ה)?

מרב תורג'מן: כמו שהיא אמרה, סעיף (ה) כרגע לא יחול אלא עד שהם יקבעו את העבירות המנהליות.

מרב תורג'מן: הם פשוט עשו הכנה בתקנות האלה לכש-, כי יש כוונה.

מרב תורג'מן: הם יודעים כבר על כוונה מאוד מתקדמת.

אורי מקלב: אם לא היו עושים את סעיף (ה) עכשיו, והיו מביאים בעוד חודשיים - - -

מרב תורג'מן: הם יצטרכו להביא עוד תיקון לתקנות.

אורי מקלב: הם גם לא היו צריכים את סעיף (ה).

אורי מקלב: הם יביאו תיקון כדי - - -

מרב תורג'מן: הם יהיו צריכים להבין תיקון לתקנות האלה.

בילי בירון: אם לא היינו מכניסים פה את סעיף (ה), כאשר היינו קובעים את תקנות העבירות המנהליות, היינו נדרשים לשוב אל הוועדה כדי להכניס את סעיף (ה).

אורי מקלב: זה תיקון עקיף, אבל בתיקון עקיף לא הייתם צריכים - - -

מרב תורג'מן: לא תיקון עקיף.

מרב תורג'מן: הם היו צריכים להביא תיקון לתקנות.

מרב תורג'מן: השרה הייתה צריכה לפרסם תיקון לתקנות האלה לגבי החלה של העבירות המנהליות.

אורי מקלב: אז עכשיו חוסכים את התהליך.

אורי מקלב: כשתבואו להעביר את התקנות לא יצטרכו לפרסם אז תיקון בתקנות.

לימור מגן תלם: לא יצטרכו לפרסם.

לימור מגן תלם: תקנה 20, מי בעד?

לימור מגן תלם: הצבעה אושר

לימור מגן תלם: פה אחד.

בילי בירון: ביטול 21.

בילי בירון: תקנות הנמלים (השלכת אשפה מבלי שיט), התש"ע – 2010 - בטלות.

לימור מגן תלם: תקנה 21, מי בעד?

לימור מגן תלם: הצבעה אושר

לימור מגן תלם: פה אחד.

בילי בירון: תחילה 22.

בילי בירון: תחילתן של תקנות אלה 45 ימים מיום פרסומן (להלן – מועד התחילה).

מרב תורג'מן: לגבי זה אני מבקשת לדעת האם בחנתם את היישום של התקנות בפועל?

מרב תורג'מן: האם 45 ימים בעצם נותנים מספיק זמן לציבור המפוקח לעמוד בהוראות התקנות?

בילי בירון: כן.

בילי בירון: מבחינה שאנחנו עשינו, בהחלט.

יוסף יוהנה: גם לגבי פנקס אשפה, זה כבר מוכן אצלנו כבר כמה שנים טובות.

יוסף יוהנה: עבדנו איתם על פי התקנות.

יוסף יוהנה: גם כל הנושא של תוכנית אשפה בנמלים, כל הנמלים מחזיקים בתוכנית אשפה, מה שנדרש היום בתקנות האלה, וגם כל הסימונים בכלי שיט, אל תשכחו שאנחנו מבצעים בדיקות שנתיות לכל כלי השיט במדינת ישראל שהם בדגל ישראל.

יוסף יוהנה: אנחנו הרבה זמן בודקים את הנושא של השילוט בעברית, באנגלית, אז למעשה באופן מעשי זה כבר מתבצע.

יוסף יוהנה: אין שינויים כאלה גדולים שמחייבים להאריך מעבר ל-45 יום.

מרב תורג'מן: זאת אומרת כל האמצעים הטכנולוגיים כבר מותקנים על האוניות.

יוסף יוהנה: כן.

יוסף יוהנה: בנוסף על כך, ב-2023 אנחנו אמורים לעבור ביקורת של הארגון הבין-לאומי לימאות, ובין היתר הוא הולך לבדוק שאנחנו אכן מיישמים את התקנה הזאת, בין השאר עם יתר התקנות, אבל אני רוצה שיהיה לנו מספיק זמן לאסוף להם עדויות כדי שנוכל להציג להם את זה בזמן של הביקורת ב-2023, לכן ישנה איזה דחיפות שכן נכניס את הנושא הזה.

לימור מגן תלם: אוקיי.

לימור מגן תלם: הצבעה על תקנה 22.

לימור מגן תלם: מי בעד?

לימור מגן תלם: הצבעה אושר

לימור מגן תלם: פה אחד.

לימור מגן תלם: אנחנו נעבור לתוספת הראשונה.

לימור מגן תלם: אנחנו לא נקריא את התוספת.

אורי מקלב: כל הסימונים האלה זה דברים שהעתקתם מחוק הים או שזה דבר שאתם יצרתם אותו עכשיו?

בילי בירון: התוספות הן בהתאם לתוספות לנספח החמישי, אדוני.

בילי בירון: כמו שאמרת, כן, העתקנו משם אחד לאחד.

אורי מקלב: זה לא איזה שינוי?

בילי בירון: לחלוטין לא.

בילי בירון: זה פשוט העתקה בתרגום כמובן לעברית, של הוראות הנספח החמישי.

אורי מקלב: זה בעצם שפה בין-לאומית בקווים ובמדידות.

בילי בירון: נכון, אדוני.

לימור מגן תלם: בסדר, חבר הכנסת מקלב?

אורי מקלב: כן.

לימור מגן תלם: אוקיי, אז אנחנו עוברים לתוספת הראשונה.

לימור מגן תלם: התוספת הראשונה כמו שאמרתי, מונחת פה בפני חברי הוועדה.

לימור מגן תלם: אנחנו לא נקריא אותה.

לימור מגן תלם: מי בעד?

לימור מגן תלם: הצבעה אושר

לימור מגן תלם: פה אחד.

לימור מגן תלם: אני עוברת לתוספת השנייה.

לימור מגן תלם: אותו הדין, התוספת מונחת בפני חברי הוועדה.

לימור מגן תלם: מי בעד?

לימור מגן תלם: הצבעה אושר

לימור מגן תלם: פה אחד.

אורי מקלב: זה גם אותו דבר.

בילי בירון: כן, כן, כל התוספות.

אורי מקלב: הגדרות קיימות כבר.

בילי בירון: כן.

מרב תורג'מן: יש צורך להסביר?

אורי מקלב: מה הגדרת "היבשה הקרובה ביותר"?

מירב גונן: מדובר במונח שבעצם דנו מקודם בגוף התקנות.

מירב גונן: ממנו בעצם נקבע הקו שמותרת השלכה.

מירב גונן: 12 מייל מהיבשה הקרובה ביותר מותר להשליך סוגים מאוד מסוימים של פסולת כגון פסולת מזון.

מירב גונן: יש הגדרה לכך, ואוסטרליה הגדירה לעצמה מה היבשה הקרובה, לכן יש שם קואורדינטות שמוגדרות ספציפית לאוסטרליה.

מירב גונן: זאת מהות התוספת השנייה.

לימור מגן תלם: אוקיי, אני עוברת לתוספת השלישית.

לימור מגן תלם: מי בעד?

לימור מגן תלם: הצבעה אושר

לימור מגן תלם: פה אחד.

אורי מקלב: אנחנו לא קיבלנו הסבר.

מרב תורג'מן: זה לגבי היומן, הפרטים שצריכים להיכלל ביומן האשפה.

לימור מגן תלם: הצבעה לגבי התוספת הרביעית.

אורי מקלב: להסביר אותה רק, את התוספת הרביעית.

לימור מגן תלם: אין בעיה.

מרב תורג'מן: אמות המידה לסיווג מטענים מוצקים בצובר כמזיקים לסביבה הימית.

לימור מגן תלם: התוספת הרביעית, מי בעד?

לימור מגן תלם: הצבעה אושר

לימור מגן תלם: פה אחד.

לימור מגן תלם: חבר הכנסת אלון טל, ברוך הבא.

אורי מקלב: זה גם הגדרות שקיימות, התוספת הרביעית?

מירב גונן: בעצם הרעיון הוא שכל מטען וצובר שעלול להזיק לסביבה הימית, אסור להשליך אותו לים, וכאן מוצגים הקריטריונים.

בילי בירון: וגם נקבעה בגוף התקנות חובה של מי שמבקש להוביל מטען מוצק בצובר.

בילי בירון: הוא חייב לסווג את המתקן לפי הקריטריונים האלה כדי שמוביל המטען בפועל יידע אם מותר להשליך שיירים לים.

בילי בירון: אם הוא מסווג את המטען בהתאם לקריטריונים האלה כמטען שמזיק לסביבה הימית, חל איסור על ההשלכה של השיירים שלו לים.

אורי מקלב: ועל מצבי חירום?

בילי בירון: מצבי חירום, יש חריג מיוחד כמובן.

אורי מקלב: סתם בשביל ההשכלה האישית, אם זה אסור, לאיפה בסוף מוציאים את כל האשפה?

בילי בירון: במתקני קליטה מתאימים בחוף.

אורי מקלב: בכל נמל יש את זה?

בילי בירון: כן.

יוסף יוהנה: למשל באוניות כימיקלים שמגיעות לחיפה, כשהם מובילים חומרים שהם מסרטנים, אז לשאריות של החומר שלא ניתן לשאוב אותם למפעל או למיכל אחסון, השאריות האלה, מדובר על ליטרים בודדים שבעל האונייה או הקברניט מחויב להעביר את זה למתקן חוף.

יוסף יוהנה: אסור לו לצאת עם זה לים בכלל.

יוסף יוהנה: זה חובות שמתקיימות גם במדינת ישראל בשנים האחרונות.

לימור מגן תלם: למעשה סיימנו את כל ההצבעות.

יובל ארבל: אפשר שאלה אחת?

לימור מגן תלם: כן, בקשה.

יובל ארבל: מדוע בסעיף 8(ג), כמו שיש דיווח, שקברניט ידווח למנהל רשות הספנות והנמלים במקרה של אובדן או השלכה של ציוד דייג באחת הנסיבות הקבועות בתקנה 7(3) או (4), למה שלא ידווח גם למנהל היחידה להגנת הסביבה הימית?

יובל ארבל: בסופו של דבר מי שיותר מטפל בנושאים האלו זה רשות הטבע והגנים והיחידה להגנת הסביבה הימית.

יובל ארבל: למה רק למנהל רשות הספנות?

יוסף יוהנה: אם יש לנו שיתוף פעולה כל כך טוב עם איכות הסביבה, אין צורך לשים את זה בתוך התקנה.

יוסף יוהנה: אין לי בעיה להעביר לו כל אינפורמציה שקשורה לאובדן, לכן אני לא חושב שזה צריך להיכנס אל תוך התקנה.

יוסף יוהנה: היום על פי הניסיון שלי עם איכות הסביבה, כל מידע שמגיע לידיי, אנחנו מעבירים להם את זה בלי בעיה.

יובל ארבל: אבל כבודו, אם זה ככה, אז לא צריך תקנות ולא צריך חוקים, כי אתם ביחסים טובים והכול עובד מצוין, אז למה צריך בכלל חוקים ותקנות?

יוסף יוהנה: אני גם חושב, דרך אגב, שהכי טוב לעשות דברים דרך נהלים ולא דרך תקנות.

יוסף יוהנה: זה הרבה יותר דינמי, הרבה יותר מהיר.

יוסף יוהנה: תראה כמה זמן חיכינו לאישור החוק הזה.

מירב גונן: אפשר להתייחס בבקשה?

לימור מגן תלם: כן, בקשה.

מירב גונן: מכוח תקנות הנמלים בעצם זו סמכות רספ"ן להוציא הודעות על מכשולי ניווט, ומכאן החובה של הדיווח היא למנהל רשות הספנות והנמלים שבעצם מודיע על אובדן רשת כזאת שבאמת יכולה להוות סיכון לכלי שיט.

מירב גונן: הוא יכול בעצם להיתקל בו, לכן חובת הדיווח היא למנהל רשות הספנות והנמלים כמכשול ניווט.

יוסף יוהנה: מי שמוציא את ההודעות האלה זה אני.

מירב גונן: נכון.

יוסף יוהנה: אני זה שמקבל את ההודעות האלה ואני זה שמפיץ אותן לקרוב ל-400 גורמים במדינת ישראל וגם לאיכות הסביבה וגם לגורמי חוץ.

יוסף יוהנה: הדברים האלה מתקיימים ביום-יום.

יוסף יוהנה: רק שבוע שעבר הוצאתי עשר הודעות לכולם.

לימור מגן תלם: בוא ניתן רק לרני עמיר, מנהל היחידה הארצית להגנת הסביבה, להתייחס.

לימור מגן תלם: אני מעריכה שזה אותה הערה של יובל שקיבלה פה תשובה כבר?

רני עמיר: אני דווקא רציתי להתייחס בנושא של סעיף 20, אבל אם כבר הגענו לסעיף הזה, אז אני חושב שההערה היא בהחלט במקומה.

רני עמיר: אני קודם כל מבקש מראש סליחה מחבריי לרשות הספנות והנמלים שלא העלינו את זה קודם, אבל זה בהחלט נושא חשוב מכיוון באמת יש הרבה מאוד אירועי אובדן.

רני עמיר: אני לא מתייחס כרגע למכשולי ניווט.

רני עמיר: זה בוודאי סמכות רשות הספנות והנמלים מהתחלה ועד הסוף, אבל גם בתקנות עצמן כתוב "איום משמעותי על הסביבה הימית", זאת אומרת, במצבים כאלה מן הראוי שאנחנו נדע מזה בזמן אמת ככל הניתן, ויותר מזה, מאחר ואנחנו היחידה שבעשור האחרון עושים את האכיפה הפלילית על התקנות האלה, אז אי עמידה בסעיף הזה זה עוד עילה מאוד חשובה לתיק פלילי.

רני עמיר: במילים אחרות, אם לא דיווח אליי, אז זה בהחלט דבר חשוב שאני יכול אחר כך להשתמש בו.

רני עמיר: העמדה שלנו היא חד משמעית.

רני עמיר: אני חושב שזה בהחלט הערה חשובה ותודה ליובל מ"צלול".

לימור מגן תלם: אוקיי.

לימור מגן תלם: אני אתן לבילי להשיב לך.

לימור מגן תלם: בקשה, בילי.

בילי בירון: אני חושבת שאת הדיווח בינינו לבין המשרד להגנת הסביבה אפשר לפתור ולקבוע באמצעות נהלי עבודה פנימיים.

בילי בירון: לא צריך להוסיף פה חובה נוספת על הדייג לדווח לעוד משרד ממשלתי.

בילי בירון: זה באמת נראה לי מיותר.

בילי בירון: אנחנו עובדים טוב בשיתוף פעולה חרף מחלוקות, ואפשר בהחלט בנהלי עבודה.

לימור מגן תלם: בסדר גמור.

לימור מגן תלם: רני, עוד משהו?

רני עמיר: לעניין סעיף 20, כדי שגבירתי היושב-ראש והנוכחים באולם שאני לא יודע מי הם כי אני לא רואה אותם - - -

לימור מגן תלם: חבר הכנסת מקלב.

רני עמיר: נעים מאוד.

רני עמיר: חשוב מאוד להבין שהנושא של ערבות, וטוב שהוא נמצא בתקנות, יש איתו איזושהי בעיה היום וכדאי שזה יהיה על השולחן של הוועדה.

רני עמיר: מתן ערבות וכמו שכרגע זה מנוסח בסעיף, ללא האפשרות של עיכוב כלי השיט, זה קצת מוציא את העוקץ, מכיוון שהסמכות לתת ערבות באה ביחד, יד ביד עם הסמכות לעכב את כלי השיט, כי הרי מה קורה?

רני עמיר: כאשר עלינו על האונייה, בין אם זה מפקחי כלי השיט של רשות הספנות והנמלים ובין אם זה מפקחי המשרד להגנת הסביבה, וזיהו איזושהי בעיה בספר השמן, ונגיד שזו בעיה חמורה, ופתחו בחקירה פלילית.

רני עמיר: מתן ערבות, הבסיס והרעיון זה האפשרות לשחרר את כלי השיט מהר כדי לא לעכב אותו, אבל זה בא יד ביד עם הסמכות לעכב.

רני עמיר: מעכבים את כלי השיט ואומרים לו, תשמע, יש פה חקירה פלילית נגדך.

רני עמיר: אתה רוצה להשתחרר?

רני עמיר: אין בעיה, תפקיד ערבות ותשתחרר.

רני עמיר: להגיד רק סמכות לקחת ערבות ללא סמכות לעכב, זה קצת מוציא את העוקץ ואני רוצה שהדברים האלה יהיו על שלחן הוועדה.

לימור מגן תלם: בילי, את רוצה להתייחס?

בילי בירון: כן.

בילי בירון: אנחנו במקביל לתקנות האלה עובדים כבר מספר שנים, וזה בטח ייקח לנו עוד קצת זמן, על תיקון פקודת הנמלים כדי לרכוש שם סמכויות נוספות.

בילי בירון: כמו שאמרתי מקודם, גם סמכויות פיקוח ואכיפה, בין היתר סמכויות עיכוב.

בילי בירון: אלה סמכויות שחייבות להיקבע במסגרת חקיקה ראשית.

בילי בירון: זה בדיון מול משרד המשפטים.

בילי בירון: זה נושא מאוד מורכב.

בילי בירון: אי אפשר במסגרת התקנות האלה, למרות שמה שאומר מנהל היחידה להגנה על הסביבה הימית תואם לחלוטין את האינטרס שלנו.

בילי בירון: בעניין הזה אין בינינו מחלוקת, אבל פשוט אי אפשר לקבוע את זה רק בתקנות.

בילי בירון: אנחנו מנסים להסדיר את הנושא.

לימור מגן תלם: אנחנו אומרים שהטענה שלו צודקת, רק כרגע אי אפשר להסדיר את זה בתקנות האלה.

לימור מגן תלם: יש עוד כמה דברים שאנחנו נצטרך לטפל בהמשך, גם הנושא של הסמכת פקחים, שאני לוקחת על עצמי.

מירב גונן: בוודאי שסמכות עיכוב צריכה להיות בחקיקה ראשית.

בילי בירון: בחקירה ראשית חייבת להיות.

לימור מגן תלם: בסדר גמור.

לימור מגן תלם: אני רושמת לי כמה נקודות שיש לנו המשך טיפול, גם בעניין של הסמכת הפקחים, גם בעניין של חקלאות ימית.

לימור מגן תלם: אני רוצה להודות לכולם, לכל העוסקים במלאכה על התקנות החשובות האלה.

אורי מקלב: אחרי שאישרנו את זה פה זה עובר למליאה לאישור?

מרב תורג'מן: זה לא חקיקה ראשית, אדוני, זה תקנות.

מרב תורג'מן: יושבת-ראש הוועדה תחתום על אישור התקנות וזה יועבר לחתימת שרת התחבורה ולפרסום ברשומות.

לימור מגן תלם: תודה רבה לחבר הכנסת מקלב על היותך אופוזיציה עניינית.

לימור מגן תלם: תודה רבה לכל העוסקים במלאכה.

לימור מגן תלם: אנחנו מברכים על התקנות החשובות האלה ואנחנו נמשיך לפעול בנושא הסביבה הימית.