ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 209, 2022-02-15 10:00

גלעד קריב: שלום רב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

גלעד קריב: תודה לכל המתכנסים והמתכנסות לדיון.

גלעד קריב: על סדר-היום: דיון ראשון בוועדה בנושא הצעת חוק הגנת הפרטיות (תיקון מס' 14), התשפ"ב-2022, מ/1496.

גלעד קריב: היא אושרה בקריאה ראשונה ואנו דנים בה כאן במסגרת ההכנה לקראת קריאה שנייה ושלישית.

גלעד קריב: דיון ראשון מתוך סדרת דיונים ארוכה ומשמעותית שנקיים בהצעת החוק החשובה.

גלעד קריב: אבקש לומר מספר דברי פתיחה, רובם מן המניין.

גלעד קריב: אתנו בתחילת הדיון חברי הכנסת סימון דוידסון ואורי מקלב.

גלעד קריב: תודה על הצטרפות

גלעד קריב: כם לדיון.

גלעד קריב: אבקש ראשית לומר אמירה שאינה קשורה לדיון הזה.

גלעד קריב: אתמול פורסם באחד מערוצי החדשות על הידיינות פנים קואליציונית בנושא דת ומדינה שעניין הגדרותיו של חוק השבות נכרך בו.

גלעד קריב: אני מנצל את ההזדמנות הזו כדי לומר בצורה ברורה, שאני שמח על ההכחשות שיצאו מצד ראשי מפלגות כאלה ואחרים בקואליציה הזו, בממשלה הזו.

גלעד קריב: אין שום מקום לשינוי בהגדרות חוק השבות.

גלעד קריב: הרעיון של צמצום הגדרות חוק השבות חותר תחת עקרונות יסוד של הציונות ומעיד על אי הבנה מוחלטת של האתגרים שניצבים בפני העם היהודי במאה ה-21.

גלעד קריב: מדובר ברעיון שמקודם על-ידי מיעוט קטן מבין חברי הכנסת.

גלעד קריב: כבודם כמובן שמור להם, אבל אין כל סיכוי שקואליציה בהרכב הזה תסמוך ידיה על שינוי בהגדרות חוק השבות שגם אם כותרתו אינה חוק יסוד, הרי הוא אחד מעמודי היסוד של המשטר החוקתי של מדינת ישראל, ובוודאי שאת עניין חופש הבחירה בנישואין וגירושין ובכלל סוגיות של חופש דת ומצפון צריך לקדם בכל מקרה בהיותנו מדינה יהודית ודמוקרטית ללא קשר לברטר מופרך כזה או אחר.

גלעד קריב: לאחר הדבר הזה, שאינו מן העניין, ברשות

גלעד קריב: כם אני רוצה לגעת בעניין, ואם חבר הכנסת מקלב ירצה להעיר הערה לסדר, מוזמן.

גלעד קריב: אנו נמצאים בפתחו של יום דיונים מאוד עמוס בשתי סוגיות שהן בעיניי בליבת העשייה של הוועדה הזו ובליבת העשייה הפרלמנטרית.

גלעד קריב: יש בין הדיונים הללו קשר מסוים; לא מכריע אבל מסוים.

גלעד קריב: הדיון שאנו מקיימים כעת על התיקונים הנדרשים בחוק הגנת הפרטיות, תיקונים שטוב היה אם הבית הזה היה עוסק בהם כבר לפני שנים, אך מוטב מאוחר מאשר בכלל לא.

גלעד קריב: הנושא השני שבו נעסוק החל ב-12:00 עד שעת כינוס המליאה אלה דיני הבחירות.

גלעד קריב: נתכבד בנוכחותה של הנשיאה בדימוס דורית בייניש שעמדה בראש הוועדה שעסקה בנושא תעמולת הבחירות ועדכון החקיקה הקיימת, ונפתח את הדיון בסוגיה הזו שהיא באמת מופקדת בידי הוועדה כי הממשלה כידוע היא לא זו שיוזמת חקיקה בנושא הבחירות אלא הבית הזה ובאופן יותר קונקרטי הוועדה הזו, וגם המשך הדיונים יתמקד בנושא דיני הבחירות אם כי בהיבטים אחרים, מתחום התעמולה.

גלעד קריב: אני בהחלט רואה את נושא הגנת הפרטיות ואת נושא דיני הבחירות כנושאי ליבה של הוועדה הזו בכלל אבל של הוועדה גם בהרכבה הנוכחי.

גלעד קריב: אני רואה את הכהונה הנוכחית של הממשלה, את ההרכב הנוכחי של הקואליציה שהוא מגוון, גם אם לא באופן מלא, וגם את רוח הדברים כאן בוועדה הזו בחודשים האחרונים, אני רואה את כל אלה כהזדמנויות לקידום נושא הגנת הפרטיות וגם בהקשר אחר, קידום תיקוני חקיקה בתחום הבחירות.

גלעד קריב: אני לא אחת פותח את הדיונים בהתייחסות למקורותיו של המשפט העברי.

גלעד קריב: אנו קוראים השבוע את פרשת כי תישא, עגל הזהב, שבירת הלוחות, קבלת הלוחות השניים.

גלעד קריב: אחד הצעדים שמשה מבצע בעקבות מעשה העגל הוא הקמת אוהל מועד.

גלעד קריב: בניגוד לציווי על הקמת המשכן, שנמצא בלב המחנה, במרכזו, כשעיני כל השבטים פונות אליו, על אוהל מועד של הפרשה הזו נאמר, שמשה בונה את האוהל או נוטה אותו הרחק מן המחנה.

גלעד קריב: זה המקום שבו הוא מתוועד ביחידות עם ריבונו של עולם.

גלעד קריב: שם מתקיים השיח האינטימי בינו לבין האלוהים.

גלעד קריב: מדי בוקר, כשאנו מתחילים את התפילה או נכנסים לבית הכנסת, אנו אומרים את פסוקי בלעם: מה טובו אוהליך יעקב, משכנותיך ישראל.

גלעד קריב: על הפסוק הזה המדרש ובעקבותיו הפרשנים אמרו: מה השבח הגדול שמצא בלעם נביא אומות העולם באוהליהם דווקא של בני ישראל?

גלעד קריב: המדרש אומר שהשבח היה שהאוהלים סודרו כך, שהאחד הקפיד בפרטיותו של השני; שפתחי האוהלים לא היו זה כלפי זה כדי שתוגן פרטיותם של שוכני האוהל.

גלעד קריב: על זה אומר בלעם: מה טובו אוהליך יעקב.

גלעד קריב: עם, חברה, אומה שבה האחד מקפיד בפרטיותו, בצנעת ענייני השני, זו חברה בריאה, חברה שמתנהלת לפי העקרונות של לסור מרע ולעשות טוב.

גלעד קריב: והעיקרון הזה של הקפדה על הפרטיות עובר כחוט השני במשפט העברי, בהלכה, במסורת שלנו, מהקביעה שאחד מאבות הנזק זה היזק הראייה, שהצפייה בזולת יכולה להקים אב נזק שמן הראוי לפצות בגינו, ועד המושג הידוע של חרם דרבנו גרשום בעניין של הסודיות של כתביו של האדם, של אותם חפצים המעידים על צפונות ליבו, ואחד הכללים לגבי חרם דרבנו גרשום שאדם יכול לכתוב שהמכתב מוגן בראשי התיבות של החרם אך אין בכך הכרח.

גלעד קריב: דהיינו אדם לא צריך לציין את ציפייתו שכתביו לא יהיו גלויים לעין כל וזה הכלל, שלא צריך להתייחס אליו באופן ייחודי.

גלעד קריב: אני מציין דברים אלה כי הזכות לפרטיות היא זכות יסוד מוכרת, זכות יסוד מוגנת.

גלעד קריב: אנו בימים אלה מציינים 30 שנה לחקיקת חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו, 17 במרס 1992.

גלעד קריב: שבוע הבא הוועדה הזו תקיים כנס מיוחד לציון המאורע הזה שאני רואה בו חשוב מאוד בהיסטוריה של מדינת ישראל, במשפט הישראלי, בעיגון דמותה של מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית, וכולנו יודעים שהזכות לפרטיות מנויה ברשימת הליבה של הזכויות החוקתיות.

גלעד קריב: אבל ההגנה על הזכות לפרטיות גם ותיקה יותר מחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו ומשתרעת גם מעבר לגדרותיו של חוק היסוד.

גלעד קריב: אנחנו ציינו שנה שעברה 40 שנה לחקיקת חוק הגנת הפרטיות.

גלעד קריב: מן הראוי היה לתקנו יותר פעמים ובאינטנסיביות גדולה יותר לאור ההתפתחויות השונות, אבל טוב שאנו ניגשים למלאכה.

גלעד קריב: אחד המאפיינים, ברוח מה שאמרתי על המסורת המשפטית וההלכתית שלנו – אחד הדברים שמאפיינים את הזכות לפרטיות במשפט הישראלי זו ההבנה העמוקה שהזכות הזו משתרעת אל מעבר ליחסיו של האדם עם השלטון.

גלעד קריב: היא אחת מזכויות היסוד שזוכה להגנה משמעותית גם במישור היחסים בין האדם האחד לאדם השני וחולשת גם על זירת המשפט האישי והאזרחי ולא רק המשפט החוקתי והמינה

גלעד קריב: לי וזו עדות טובה לחשיבות הזכות הזו ולמרכזיות שלה במרקם החיים של חברה מתוקנת וחברה דמוקרטית.

גלעד קריב: במסגרת ההצגה אני מניח שנשמע התייחסויות גם מצד המשרד המציע ורשות הגנת הפרטיות אבל ביתר משאת מצידם של ארגוני החברה האזרחית, שהתיקון הזה הוא ראשית מעשה, ושהמשימה שמוטלת לפתחנו היא רחבה הרבה יותר ממה שגלום בתיקון הזה.

גלעד קריב: אציין שהנחתי הצעת חוק פרטית רחבה בהרבה בנושא הפרטיות.

גלעד קריב: שקד עליה גם קודמי בתפקיד חבר הכנסת יעקב אשר יחד עם הצוות המשפטי של הוועדה.

גלעד קריב: היא נשענת על עבודה משמעותית שהוביל המכון הישראלי לדמוקרטיה.

גלעד קריב: היא טרם אושרה בקריאה טרומית.

גלעד קריב: אין לגביה עדיין עמדת ממשלה אך חשוב לי לציין את הדברים כי לפחות מבחינת מפת הדרכים שאני מבקש לסמן העיסוק של הוועדה הזאת בנושא הפרטיות צריך להשתרע אל מעבר לתיקון מס' 14.

גלעד קריב: ודאי כל האירועים שאנו קוראים בכותרות בשבועות האחרונים אבל לא רק.

גלעד קריב: קיימנו כבר דיון כללי בנושא הפרטיות כאן.

גלעד קריב: רק מעצימים את הצורך שלנו לשקוד על המשימה הזו ברצינות.

גלעד קריב: מטרתי, מעבר לדיון הממוקד בתיקון מס' 14 שיש בו עוד הרבה מאוד היבטים שצריכים להידון בחדר הוועדה ומחוצה לו, חשוב לי לומר שנשקוד עם הצוות המשפטי של הוועדה, עם צוות הוועדה בכלל ועם משרד המפשטים והרשות על בניית מפת דרכים שמסמנת לא רק מה עושים עם הצעת החוק הזו אלא גם מה המשך הדרך.

גלעד קריב: אלה דברי הפתיחה.

גלעד קריב: חבר הכנסת מקלב, בבקשה.

אורי מקלב: אעשה את זה קצר כפי שפתחת בהצעה של השר לשירותי דת מתן כהנא.

אורי מקלב: המתווה שהוא הציע אתמול, ואתם בקואליציה דחיתם את זה, אני רוצה לספר שגם האופוזיציה דחתה את ההצעה לא כי אנו חושבים שלא צריך לתקן את החוק הסבא שמאפשר לבן זוג או בת זוג של אחד שהסבא שלו היה יהודי לנצל את חוק השבות ולהתאזרח במדינת ישראל כיהודי עם כל הזכויות, עקרונית זה כמובן נוגד את ההלכה.

אורי מקלב: גם המציאות הפרקטית הוכיחה שהניצול של אותם אנשים שהיום אולי רובם אלה שעולים, ודאי מארצות מסוימות וכאלה שמנצלים את חוק השבות ואת החוק שמאפשר לבן זוג, בת זוג של נכד או לנכד עצמו של סבא שהיה יהודי שכל הקשר ליהדות היא היסטורית אולי וחיים חיים שאין להם שום קשר, באים לארץ או עושים סיבוב דרך מדינת ישראל כדי לנצל את ההטבות והקשר שלהם למדינה היהודית הוא קלוש, אנו גם נגד תיקון החוק הזה ולו בגלל הפרקטיקה.

אורי מקלב: אבל אמרנו לשר לשירותי דת במקרה הזה, מה שהמדרש אומר על דברי בלעם – לא מדובשך ולא מעוקצך.

אורי מקלב: לא צריך לא את הדבש ולא את העוקץ.

אורי מקלב: נשאלת השאלה, את העוקץ לא צריכים, אבל למה את הדבש לא?

אורי מקלב: האנשים האלה, גם בתוך הדבש יש עוקץ.

אורי מקלב: יש על זה הרבה מקורות.

אורי מקלב: גם מה שאמר על מה טובו, רצה להוציא משם קללה.

אורי מקלב: כמו שכתוב על רבקה שאחיה אמרו:

אורי מקלב: את תהיי לאלפי רבבה – והיא היתה עקרה כדי שלא יחשבו שמהברכה של האחים שלה היא נהייתה רבבה.

אורי מקלב: ממנה לא יצא שום דבר.

אורי מקלב: אמרנו את זה, שידענו דבר אחד, שכל מה שדיבר על תיקון החוק, ידע שזה לא מציאותי בקואליציה הזו.

אורי מקלב: רק רוצה להכשיר את עצמו לגבי ההצעות האחרות.

אורי מקלב: לכן דחינו את זה גם.

אורי מקלב: שיהיה ברור.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: גם בעניין הזה נסכים לא להסכים על חלק מהדברים.

גלעד קריב: מכובדיי, נמצאים אתנו ידידנו ועמיתנו עו"ד איל זנדברג ממשרד המשפטים, איתו מהמשרד עו"ד מיכל אברהם, עו"ד ליאת בן מאיר ועו"ד עלי קלדרון.

גלעד קריב: מהרשות להגנת הפרטיות ראש הרשות עו"ד גלעד סממה, הזדמנות נוספת לברך אותך על כניסתך לתפקיד.

גלעד קריב: עו"ד ראובן אידלמן, היועץ המשפטי, מר עוז שנהב מנהל מחלקת החדשנות והפיתוח.

גלעד קריב: עו"ד ניר גרסון ועו"ד לירון הופפלד מלשכת ארגוני העצמאיים והעסקים בישראל, מר יעקב עוז.

גלעד קריב: נציג לשכת עורכי הדין, עו"ד דן חי, יו"ר ועדת הגנת הפרטיות של הלשכה.

גלעד קריב: מאיגוד הבנקים עו"ד חיים רביה - שדלן.

גלעד קריב: עו"ד לירון בנדק, מירה סלומון וצחי שלום, מרכז השלטון המקומי.

גלעד קריב: טוב שאתם כאן, תודה.

גלעד קריב: וממועצת התלמידים והנוער הארצית, בבקשה.

גלעד קריב: תמיד שמחים שאתם כאן.

גלעד קריב: מכובדיי, מדובר בהצעת חוק ממשלתית.

גלעד קריב: אדוני היועץ המשפטי, לכן אני מציע שנעבור לעו"ד איל זנדברג שיציג את הדברים מצידו של המשרד המציע, שהוא משרד המשפטים, ולאחר מכן ניגש להצגת הדברים על ידי הרשות להגנת הפרטיות.

גלעד קריב: עומדת לרשותנו עוד שעה וחצי.

גלעד קריב: הדיון היום יהיה בעיקרו התייחסויות כלליות, הצהרות פתיחה, הבנה של עמדת הממשלה וכמובן בהמשך הדרך אנו נצלול לעומק הדברים.

גלעד קריב: בבקשה.

איל זנדברג: בוקר טוב, אדוני היושב-ראש, חברי הוועדה.

איל זנדברג: קודם כל נאמר תודה רבה לוועדה שמבין שלל ההצעות שמונחות בתור, בסדר-יומה של הוועדה – בחרה את ההצעה הזאת.

איל זנדברג: נושא מאוד חשוב לנו.

איל זנדברג: שמבחינתנו זה סוג של יום חג כי התיקון לחוק הגנת הפרטיות זה משהו שאנחנו עובדים בממשלה הרבה זמן.

איל זנדברג: הופיע במופעים כאלה ואחרים על שולחנה של ועדת החוקה בכנסות קודמות.

איל זנדברג: העובדה שהעמל הרב הזה וכל ההשקעה והנושא החשוב מגיעים לדיון, זה מאוד חשוב לנו.

איל זנדברג: הושקע עמל רב.

איל זנדברג: הזכרת את חברותיי ממשרד המשפטים ועמיתנו מהרשות שעמלו וטרחו כדי שההצעה הזו תבוא בפניכם בשם הממשלה.

איל זנדברג: אבל כשאומרים יום חג זה עלול להטעות כי חג נוטה להסתיים ואז חוזרים לשגרה.

איל זנדברג: לא היינו רוצים שההצעה הזאת תזכה רק לישיבת פתיחה.

איל זנדברג: ברור לי שזו לא הכוונה.

איל זנדברג: אני אומר את הדברים עוד לפני שדיברנו על המהות - נדבר על התהליך.

איל זנדברג: מאוד היינו מבקשים שההצעה תזכה לדיונים מדי שבוע.

איל זנדברג: אני כנציג הממשלה בחוק הקורונה מה שקרוי בקיצור ונדון בצורה יעילה ונעשו שם שינויים ודיונים חוקתיים אפילו הייתי אומר בנושאים רגישים לא פחות – הוועדה ידעה לעשות את זה בפרק זמן מאוד קצר.

איל זנדברג: אנו ממש מבקשים וקוראים לוועדה שהחג הזה יהפוך לחול, ונפשיל שרוולים.

איל זנדברג: אנחנו עומדים לרשותכם גם לדיונים מחוץ לחדר הוועדה מה שיידרש וגם בחדר הוועדה כדי שלא ניפגש פה פעם בחודש שמא הדבר יתמסמס – מאוד חשוב לנו.

איל זנדברג: הצורך בתיקון חוק הגנת הפרטיות, הצורך אפשר להרחיב בו אבל בתמצית, אני בטוח שמי שנמצא בחדר, ודאי מצד המוזמנים שהם מומחים לעניין אך גם מצד חברי הוועדה, הוא ברור.

איל זנדברג: העולם מתפתח בעודנו מדברים, בעולם ופה בישראל.

איל זנדברג: יושבות חברות ואנשים ומפתחים טכנולוגיות חדשות, אמצעים חדשים שבאמצעותם אפשר ליצור מידע, לעבד מידע, לאסוף מידע, לשמור מידע, לייצר מידע חדש על בסיס תובנות של מידע קיים וכן הלאה.

איל זנדברג: דברים שאנו לא יודעים לדמיין אותם.

איל זנדברג: הטכנולוגיה היא דבר מבורך ורצוי.

איל זנדברג: יצירת מידע ועיבוד מידע היא דבר רצוי.

איל זנדברג: בזכותו הכלכלה והחברה שלנו היום הולכת לאן שהולכת אבל מטבע הדברים היא גם מייצרת אתגרים ויש לומר גם סיכונים.

איל זנדברג: חוק הגנת הפרטיות אמור לתת את המסגרת גם הנורמטיבית המהותית של המותר והאסור וגם המסגרת האכיפתית ההליכית של מי – וזו כמובן הרשות להגנת הפרטיות – מי מבטיח שהכללים הללו אכן ייושמו הלכה למעשה.

איל זנדברג: בלי שיניים הכללים לא יועילו כי מדובר בהרבה מאוד כוח ואינטרסים לגיטימיים וראויים, כספיים ושלטוניים אבל שעושים שימוש במידע הזה, וכנגדם צריך לשים גם מסגרת שמחייבת עדכון גם מבחינת הכלים וגם מבחינת המהויות.

איל זנדברג: יש שינויים אפילו תרבותיים שמתרחשים בחברה בתפיסה של מהי פרטיות.

איל זנדברג: אני שמח שיש פה נציגות של הדור הצעיר ממועצת התלמידים והנוער.

איל זנדברג: אני בטוח שהתפיסה של אדם בן 16 לגבי הפרטיות שונה מתפיסה שלי, שאני בן 18 ועוד קצת.

איל זנדברג: ..

איל זנדברג: כדי לא לתת הרצאות ארוכות בנושא – הצורך ברור.

איל זנדברג: הממשלה באה עם מהלך שמציע לתקן את חוק הגנת הפרטיות בשני שלבים.

איל זנדברג: השלב הראשון מונח פה לפניכם.

איל זנדברג: את עיקריו מייד נבקש ממיכל לפרט.

איל זנדברג: יהיה שלב נוסף שיגיע בהמשך השנה שיעסוק בנושאים נוספים.

איל זנדברג: שלושת הנושאים שכאן יש להם חשיבות הם עומדים בפני עצמם והם נתח חיוני, חשוב ויש לקדמו.

איל זנדברג: יחד עם זאת, התיקונים הרחבים הנוספים גם הם נדרשים.

איל זנדברג: חשבנו גם על בסיס ניסיון העבר – אני קורא לזה לפעמים עגלת החקיקה – כשמעמיסים יותר מדי על עגלה של חקיקה, לפעמים היא צועדת לאט יותר.

איל זנדברג: אמנם היא מלאה ועשירה אבל לא מגיעה ליעדה לעולם.

איל זנדברג: חשבנו שיהיה נכון נוכח גם ניסיון העבר, להביא את הנתח הזה שעומד בפני עצמו והוא חיוני ופשוט וכשניכנס לפרטים - בעיקר בתחום של הענקת סמכויות לרשות הגנת הפרטיות - אני בטוח שראש הרשות יתייחס גם לזה, וגם מיכל.

איל זנדברג: אלה דברים שחיוניים עכשיו.

איל זנדברג: הדברים הנוספים ייבואו בהמשך הקרוב, אני מקווה ומניח.

איל זנדברג: אמנם הממשלה מביאה את ההצעה הזו אבל זה לא מצב שבו מה שלא כלול בהצעה הממשלתית, משמעו שהממשלה דנה והחליטה לא לכלול או אנו מתנגדים לו ומבקשים שלא יתוקן.

איל זנדברג: יש פה עניין של שלבים.

איל זנדברג: עם זאת, אנו בהחלט פתוחים לשמוע לגבי הנושאים האחרים על דרך התוספת, על דרך ההרחבה.

איל זנדברג: נדמה שיושב-ראש הוועדה כבר רמז על כך ואנו פתוחים לסייע ולשתף פעולה.

איל זנדברג: העובדה שיש הצעת חוק פרטית שהונחה על-ידי יושב-ראש הוועדה, מבחינתנו אני רואה זאת כקריאת כיוון מאוד חיובית.

איל זנדברג: אם יושב-ראש ועדה רואה לנכון לשים מבין ההצעות הפרטיות שלו הצעה רחבת היקף, לא תיקון נקודתי קטן רק לשם הכותרת, בנושא שהממשלה דנה בו - סימן שיש פה איחוד כוחות ואני מניח שזה יגרום לכך שההצעה והתוכן שלה יגיעו למקום נכון.

איל זנדברג: ראינו גם את ועדת החוקה הקרוב בדיונים על הצעות חוק ממשלתית, יודעים לטייב, לעדכן - לא נסתיר – יכול להיות שיהיו מחלוקות על נקודה כזו או אחרת אבל התהליך משכלל ומשפר ומדייק.

איל זנדברג: אני מניח שיקרה גם בהצעה הזאת.

איל זנדברג: יכול להיות על דרך הרחבה באותן סוגיות שחברי הוועדה ירצו להרחיב.

איל זנדברג: אנו עושים את העבודה שלנו על החלק הבא שהדברים ישתלבו.

איל זנדברג: אלה דברי פתיחה, קריאת כיוון.

איל זנדברג: אני חוזר ומבקש שנבקע דיונים תדירים ככל הניתן.

איל זנדברג: נראה את זה כמעין חוק קורונה, הגם שאין לו יעד לפקיעה, אבל כולנו מבינים שזה דבר חשוב.

איל זנדברג: ברשות

איל זנדברג: כם עו"ד מיכל אברהם תסקור את עיקרי החוק.

גלעד קריב: הממשלה יודעת שיש סוגיות ליבה שחייבות להתברר בתהליך התקנתו של החוק וככל שנתקדם גם בסוגיות הליבה הליבה האלה נוכל לקדם מהר יותר את החוק.

איל זנדברג: לכך כיוונו, אנו באים בלב פתוח ובנפש חפצה.

מיכל אברהם: בוקר טוב ותודה.

מיכל אברהם: המטרה של הצעת החוק שבפניכם להתאים את הוראות החוק הגנת הפרטיות לאתגרים העכשוויים שאנו ניצבים בפניהם.

מיכל אברהם: אסקור ממש בקצרה את שלושת הנדבכים העיקריים שהצעת החוק מתייחסת אליהם, ששלובים זה בזה.

מיכל אברהם: הראשון עוסק במתן שיפור סמכויות הפיקוח והאכיפה שנועדו להבטיח את קיום הוראות חוק הגנת הפרטיות בהקשר מאגרי מידע.

מיכל אברהם: כבר היום יש ליחידת רשם מאגרי המידע ברשות להגנת הפרטיות סמכויות פיקוח מכוח החוק וסמכויות חקירה פליליות מכוח הסמכה של השר לביטחון פנים, אבל הצעת החוק מארגנת את הסמכויות, ומוסיפה סמכויות סטטוטוריות נוספות.

מיכל אברהם: כאמור היא כוללת סמכויות פיקוח, בירור מינהלי כשיש יסוד סביר להניח שבוצעה הפרה, וסמכויות אכיפה פליליות.

מיכל אברהם: לשם הדוגמה, למשל בהקשר סמכויות הפיקוח, לפי הצעת החוק המוצעת תינתן סמכות לדרוש מסירה של עותק מחומר מחשב, נתוני מערכת או מידע מדגמי.

מיכל אברהם: בהקשר של הצעת החוק, בנוסף קובעת מנגנון אכיפה מינהלי שיהווה מנגנון חלופי למסלול הפלילי.

מיכל אברהם: יש פה חידוש משמעותי מאוד, כי המשמעות היא שהממונה, ראש הרשות יוטל להסמיך עיצום כספי וחלופותיו.

מיכל אברהם: כמובן ביחס להוראות חוק רגולטורית שמתאימות להיאכף בדרך הזו.

מיכל אברהם: המשמעות היא שלממונה תינתן סמכות יעילה ומידתית ומהותית להתמודד עם הפרות של הוראות החוק והוראות של תקנות הגנת הפרטיות, אבטחת מידע.

מיכל אברהם: המגמה הזו של מעבר ממסלול של אכיפה פלילי למסלול אכיפה מינהלי ניתן לראותה גם בעולם וגם במישור הבין לאומי וגם במדינת ישראל בדומה לסמכויות שניתנו לרשויות רגולטורוית מקבילות.

מיכל אברהם: המעבר הזה יש לו יתרונות רבים.

מיכל אברהם: בין היתר, היתרון המרכזי תלוי ביעילות של הפעלת הסמכות הזו.

מיכל אברהם: זה יאפשר תגובה מיידית להפרות כאשר הדבר דרוש, בשים לב לחומרת ההפרה ולנסיבות הביצוע שלה.

מיכל אברהם: הנדבך השני נוגע לצמצום חובת הרישום.

מיכל אברהם: כיום חובת הרישום שקבועה בפרק ב סעיף 8ג לחוק כוללת קשת מאוד רחבה של מקרים.

מיכל אברהם: לשם הדוגמה, חובת הרישום כיום חלה על כל מאגר מידע שיש בו מידע רגיש או על כל מאגר מידע שהמידע שנמצא בו התקבל שלא בהסכמה או שלא מטעם נושאי המידע.

מיכל אברהם: יש תועלות מאוד חשובות לחובת הרישום, בראשן שקיפות, אמצעי פיקוח מצד הרשם ואמצעי להפנים את החובות מטעם בעלי המאגרים עצמם, החובות הרגולטוריות.

מיכל אברהם: יחד עם זאת, במרוצת השנים ובשים לב גם לניסיון שהצטבר מאז ברשות להגנת הפרטיות וגם בראי הסדרים מקבילים בעולם, ההבנה שהתקבלה היא שהמתכונת שקבועה היום שהיא רחבה, לא מגשימה באופן יעיל את התכליות האלה.

מיכל אברהם: כמובן, נצלול לפרטים כשנגיע לנושא הזה בדיונים הבאים, אבל הצעת החוק מצמצמת משמעותית מאוד את חובת הרישום.

מיכל אברהם: באופן כללי אפשר לומר, שחובת הרישום תחול לגבי מאגרים גדולים שמציגים סיכונים משמעותיים בזכות לפרטיות.

מיכל אברהם: אמת המידה שקבענו באופן כללי מתייחסת גם להיקף נושאי המידע והרגישות של המאגר שנגזרת בין היתר מהמידע שנמצא במאגר או מהאופן שבו המידע למשל נאסף או הגוף שמחזיק במידע וכו'.

מיכל אברהם: תרצו להעיר ודאי למה לא לבטל כליל את החובה כבר בשלב הנוכחי.

מיכל אברהם: העמדה שלנו היא שעדיין יש תועלות לחובת הרישום ובשים לב למתכונת המצומצמת אנו כן רואים חשיבות להחיל אותה במתכונת הזאת.

מיכל אברהם: ככל שיהיו בהמשך מנגנונים חלופיים שיבטיחו את ההגשמה של אותן תכליות, אנו בהחלט נכוון לביטול גורף של החובה הזו.

מיכל אברהם: אסיים בנדבך השלישי, שעוסק בעדכון והתאמת מונחי יסוד בחוק הגנת הפרטיות בהקשר מאגרי מידע.

מיכל אברהם: ההצעה מעדכנת מספר מונחי יסוד, שקיימים בחוק, למשל הגדרת מידע, מידע על בעל רגישות מיוחדת, הגדרת מחזיק וקובעת מעגנת הגדרה לתפקיד המרכזי בהקשר של מאגרי מידע.

מיכל אברהם: זה בעל השליטה במאגר.

מיכל אברהם: אנו כמובן נצלול לפרטים, אבל אציין דוגמה ספציפית לצורך ההמחשה.

מיכל אברהם: בהקשר של הגדרת מידע, למשל, הצעת החוק מבקשת לעדכן את ההגדרה שקיימת היום בסעיף 7 לחוק תוך שהיא מעגנת את הפרשנות הרחבה שהשתרשה במהלך השנים בפסיקת בתי המשפט גם לעניין יכולת הזיהוי של האדם וגם לעניין מזהים ייחודיים שמשמשים מפתח לגישה למידע אישי כמו מספר תעודת זהות, מזהה ביומטרי וכו'.

מיכל אברהם: ההסדרים האלה הולכים בראי מה שנעשה בעולם, ההסדרים המקבילים והמתקדמים בעולם, בראשם כמובן רגולציה אירופאית, GDPR.

מיכל אברהם: כל זה על קצה המזלג.

איל זנדברג: לא ציינתי – העבודה נעשתה הודות לשיתוף הפעולה עם ראשי הרשות להגנת הפרטיות, שאנו עובדים שכם אל שכם.

איל זנדברג: כולנו מרגישים שזה יום חג כי הושקע הרבה מאוד מאמץ בשיתוף הפעולה הזה.

איל זנדברג: גם בשיח עם צוות הוועדה.

איל זנדברג: הגם זה הדיון הראשון, רציתי להודות גם לנעמה וגם לדור כי הקדמנו בדיונים המקצועיים עוד קודם, כבר הקדישו הרבה מאוד זמן.

איל זנדברג: בפתח הדברים נודה, ונודה גם בסיום הדברים כשיגיע לקריאה שלישית.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: ודאי נמצא פה היועץ המשפטי של הוועדה גור בליי ועו"ד נעמה מנחמי שמובילה את העיסוק בנושא.

גלעד קריב: גם בהצעות האחרות שנוגעות בפרטיות וגם בהצעה הזו שהיא כרגע אבן הראשה שמונחת על שולחננו, טביעות האצבע שלהם ניכרות ועוד נשמע מהם רבות.

גלעד קריב: תודה לחברת הכנסת לסקי וחברת הכנסת בזק שהצטרפו לחברי הכנסת בגין ודוידסון שמסמך ההכנה שהוכן לפעם הזאת הוא מסמך כללי שנותן סקירה כללית ומציג את הסוגיות המרכזיות לדיון, אבל כמובן כמנהג הייעוץ המשפטי המצטיין שלנו, לקראת כל דיון כשנצלול לסוגיה קונקרטית, יוצא מסמך הכנה ספציפי.

גלעד קריב: מטבע הדברים נעבור לרשות להגנת הפרטיות.

גלעד קריב: זו לא הופעת הבכורה אבל דברי הבכורה של ראש הרשות החדש, עו"ד גלעד סממה.

גלעד קריב: בבקשה, אדוני.

גלעד קריב: אני מבין שיש גם מצגת.

גלעד סממה: תודה רבה.

גלעד סממה: אכן יום חג, ואני מודה גם לוועדת חוקה וליו"ר הוועדה שמייד אחרי העברת הצעת החוק בקריאה ראשונה אנחנו נמצאים פה זמן קצר אחרי.

גלעד סממה: כמובן, מהלך כולל של הרשות להגנת הפרטיות יחד עם אנשי ייעוץ וחקיקה.

גלעד סממה: רפורמה מקיפה.

גלעד סממה: לא שלמה, אך מקיפה ונדרשת מאוד בזמן הזה.

גלעד סממה: וגם לפני כן.

גלעד סממה: מזיכרוני, הפעם האחרונה שההצעה הזו בתצורתה הקודמת עברה קריאה ראשונה היה בשנת 2011.

גלעד קריב: בכנסת ה-20 זה הונח על שולחן הוועדה.

גלעד קריב: לא קרה עם זה רבות.

גלעד סממה: היתה תצורה קודמת כשהייתי יועץ חקיקה של שר המשפטים.

גלעד קריב: אם אתה מנסה לרמוז שלא כל האשמה היא אצל הרשות המבצעת וגם לרשות המחוקקת יש תרומה מסוימת לעיכוב, אנו מקבלים בהכנעה את הרמז.

גלעד סממה: בהחלט.

גלעד סממה: אני רוצה להדגיש את החשיבות והדחיפות של ההצעה הזו, במיוחד בכל הקשור לסמכויות הרשות כדי שנוכל להגן על פרטיות אזרחי מדינת ישראל.

גלעד סממה: היום אנו לא מגנים מספיק טוב.

גלעד סממה: לכן גם ההפרדה שעליה דובר פה, שמה קודם כל בחזית את סמכויות הרשות להגנת הפריות, ומאפשרת לנו הפעלה מידתית יותר כי היום יש לנו כלים אכיפתיים לא מספקים ולא מגוונים.

גלעד סממה: בצד אחד, האכיפה המינהלית שלנו לא מספיק מרתיעה.

גלעד סממה: בצד שני יש לנו האכיפה הפלילית שמתאימה למקרי קצה, ובתווך אין לנו מספיק כלים.

גלעד סממה: ההצעה הזאת נותנת אותם כלים, ואנו צריכים ואתם מיידית.

גלעד סממה: היינו צריכים אותם גם עשור לפני כן.

גלעד סממה: לכן החשיבות וגם ההפרדה.

גלעד סממה: כמה מילים על הרשות להגנת הפרטיות שיושבת במשרד המשפטים ועוסקת בכמה זירות.

גלעד סממה: אני רוצה לתת דגש על 4 זירות מרכזיות.

גלעד סממה: הזירה הראשונה היא זירת האכיפה.

גלעד סממה: אנחנו רגולטור של חוק הגנת הפרטיות והתקנות מכוחו.

גלעד סממה: בעצם אנו אחראים לציות של החוק.

גלעד סממה: במסגרת זו אנו מוציאים הנחיות למשק ולמגזרים השונים, ומפעילים סמכויות אכיפה.

גלעד סממה: פעילות של רגולטור בתחום עליו הוא אמון.

גלעד סממה: הזירה הנוספת היא ההסברה, ההכוונה, זירת ההדרכות, זירת התודעה הציבורית.

גלעד סממה: רגולטור לא צריך רק לפעול בכלים של פטיש ולהפעיל כלי אכיפה.

גלעד סממה: מאחר שרגולטור רוצה שיצייתו לתחום שעליו הוא אמון, הוא צריך לחשוף, לעורר תודעה, צריך לעבור בין מגזרים שונים ולייצר הסברה והכוונה.

גלעד סממה: אלה הכלים הרכים שלנו.

גלעד סממה: אנו עושים זאת באמצעות מחלקה ייחודית שיש לנו ברשות, קשרי ממשל וציבור.

גלעד סממה: אנו עוברים מגזר-מגזר, תחום-תחום, משרד מממשלתי-משרד ממשלתי, ובכל זירה אנו מוצאים את הצדדים הייחודיים שקשורים להגנת הפרטיות כדי להביא לציות, כדי שלא ניפגש אחר כך חלילה בהליכי האכיפה.

גלעד סממה: אנו לא מעוניינים בהליכי אכיפה.

גלעד סממה: גם כשאנו נאלצים לפתוח בהליכי אכיפה אנו רוצים שהיא תהיה מידתית.

גלעד סממה: תיקון מס' 14 נותן לנו כלים לפעול כך.

זאב בנימין בגין: מה מספר האנשים שעובדים אצלכם ישירות או בעקיפין?

גלעד סממה: ברשות קיימים כ-60 עובדים.

גלעד סממה: היא יושבת בתל-אביב, בקריית הממשלה.

גלעד סממה: היא מחולקת ל-4 מחלקות מרכזיות: מחלקת האכיפה, מחלקת קשרי ממשל וציבור שעוסקת בעיקר בהסברה והכוונה והתייחסות פרטנית של תחום הפרטיות למגזרים השונים ולמשרדי הממשלה השונים.

גלעד סממה: כמובן שתי מחלקות נוספות מאוד חשובות, אחת זו מחלקת חדשנות ומדיניות שהיא עוקבת אחר מגמות גם בישראל וגם בעולם ומנסה לפתח כלים ייחודיים בתחומים השונים.

גלעד סממה: בתוך מחלקת חדשנות ומדיניות יושבת גם המחלקה הבין לאומית שלנו, שנמצאת בקשר עם פורומים רחבים וגם רשויות מקבילות לנו בעולם, בין אם רשויות אכיפה ובין אם אחרות שעוסקות בפרטיות.

גלעד סממה: וכמובן מחלקת ההסדרה והייעוץ המשפטי שלנו ברשות.

גלעד סממה: יושב פה עו"ד ראובן אידלמן, היועץ המשפטי של הרשות.

גלעד סממה: עלי קלדרון עומד בראש מחלקת האכיפה של הרשות.

גלעד סממה: עוז שנהב עומד בראש מחלקת החדשנות והמדיניות, ורבים אחרים- - -

גלעד קריב: כיון שעו"ד סממה נכנס זה עתה לתפקידו, לא קראנו מייד לדיון מעקב על עבודת הרשות, אבל אנו מתכננים לעשות זאת.

גלעד קריב: חשוב לי שהיום נתמקד בהתנעת החקיקה.

גלעד קריב: נקיים, בתקווה לפני סוף המושב, אחרי שניתן לך כמה שבועות חסד, סקירה על הרשות, אתגריה.

גלעד סממה: האירועים השונים לא נתנו לי חסד אבל הכול בסדר ואנחנו מתורגלים בענייני חירום.

גלעד סממה: תודה.

גלעד סממה: אני רוצה לחזור על מה שנאמר על ידי איל – לוחות הזמנים פה לצורך קידום החקיקה מאוד חשובים לנו.

גלעד סממה: אנו לא ממתינים, במקביל.

גלעד סממה: אנו מתייחסים לחקיקה הזו כאילו היא בגדול, בצורה כזו או אחרת – הוועדה תדון ותנסח, אבל כאילו היא עוברת ואנו כבר מתניעים חלק מהמנגנונים שקשורים לחקיקה הזאת בתוך הרשות כי זה מצריך המון עבודה של הטמעה בתוך הרשות כי אנו רוצים כבר להתקדם כדי להיות במקום אחר מבחינת היכולת שלנו להגן על פרטיות אזרחי המדינה.

גלעד סממה: אנו גם פתוחים, אנו מבינים שזה לא מעשה מושלם.

גלעד סממה: אנו מבינים שגם בתוך התהליך הזה נידרש לפעולות כאלה ואחרות ולתיקונים כאלה ואחרים.

גלעד סממה: מבחינתנו המשימה המרכזית של הרשות להגנת הפרטיות זו החקיקה הזו ואנו מעמידים את כל המאמצים ואנשינו לעניין הזה כדי שזה יתקדם וגם כל סוגיה שהיא אפילו סוטה מהדיון המרכזי, נעמיד את כל האנשים כדי לייצר את הפתרונות וההסדרים הנכונים.

גלעד סממה: מילה אחת, לא אמרתי שבראש מחלקת קשרי ממשל וציבור שלנו עומד מר צחי פנחס.

גלעד סממה: במסגרת אותה פעילות של המחלקה אנו גם עושים פרויקט מקסים ורן שי, התלמיד שנמצא פה, הוא במסגרת פעילות שלנו יחד עם משרד החינוך ומועצת התלמידים הארצית, שנקראת מנהיגות נוער לפרטיות, ולכן אם אפשר לתת לו כמה מילים.

גלעד קריב: הוא ידבר.

גלעד סממה: גם מיכל ממועצת התלמידים הארצית.

גלעד סממה: אנו שמים דגש מאוד גדול על קידום החקיקה בהקדם האפשרי.

גלעד סממה: כמובן, עם שינויים כאלה ואחרים שאנו מבינים שנדרשים, ויש הצעות חוק פרטיות שמשתלבות, גם של אדוני אבל גם של חברי כנסת אחרים, ואני ערים להם, וחלקם קיבלו תמיכת ועדת שרים לחקיקה.

גלעד קריב: נשמע את קולם של מועצת התלמידים, יש לנו שני נציגים, רן ומיכל.

גלעד סממה: אשמח שהיועץ המשפטי של הרשות יאמר את עיקרי ההתייחסות של הרשות לתיקון.

גלעד קריב: בבקשה.

ראובן אידלמן: בעצם בתוך הרשות יש כבר היום פעילות אכיפה משמעותית.

ראובן אידלמן: אבל המגבלות העיקריות שלנו היום הן בתחום הסנקציות.

ראובן אידלמן: יש לנו גם סמכויות אכיפה פלילית וגם סמכויות אכיפה מינהלית.

ראובן אידלמן: הסנקציות היום הן מאוד חלשות.

ראובן אידלמן: הקנסות בחוק הם של אלפי שקלים בודדים.

ראובן אידלמן: ברור שלבית עסק משתלם יותר להפר את חוק הגנת הפרטיות מאשר לציית לו.

ראובן אידלמן: במידה מסוימת אפילו לשכור שירותי עורך דין יעלה לו יותר מאשר להפר את החוק.

ראובן אידלמן: בתחום אבטחת המידע, שזו אולי הסוגיה הכי בוערת היום, ואנו נמצאים חוץ ממגיפת הקורונה אנו במגפת אירועי אבטחת מידע ואירועי סייבר בשנתיים האחרונות, לא רק בישראל.

ראובן אידלמן: יש שורה של פרשות – אטרף, שירביט.

ראובן אידלמן: אין שום סנקציה היום בחקיקה הישראלית על הפרות בתחום אבטחת המידע.

ראובן אידלמן: זה דבר מרכזי שההצעה הזאת באה לתקן.

ראובן אידלמן: אז היא מטילה לראשונה סנקציות בתחום הזה של אבטחת מידע.

ראובן אידלמן: היא נותנת לרשות סמכות של עיצומים כספיים בכלל על הפרת הוראות החוק וגם בתחום אבטחת מידע כפי שמקובל היום אצל רגולטורים.

ראובן אידלמן: וגם כל מיני מנגנונים חלופיים.

ראובן אידלמן: המטרה היא לתת כלים נוספים לאכיפה מינהלית, אבל הצעת החוק גם מעגנת את סמכויות האכיפה הפלילית של הרשות בשורת עבירות.

ראובן אידלמן: מעבר לכך ההצעה מסדירה לפי סטנדרט מודרני ומקובל אילו סמכויות פיקוח צריכות להיות מוקנות למפקחי הרשות, לחוקרים מטעמה, סמכויות של צווי חיפוש ותפיסה שניתנים באישור בית המשפט.

ראובן אידלמן: וגם הצעת החוק כוללת הסדר מיוחד של פיקוח בגופים ביטחוניים.

ראובן אידלמן: הגדרתה כוללת גם למשל את משטרת ישראל.

ראובן אידלמן: הצעת החוק מחייבת כל גוף ביטחוני למנות ממונה הגנת פרטיות פנימי בתוך הגוף הביטחוני שהוא במידה רבה הזרוע הארוכה של הרשות להגנת הפרטיות בתוך הגוף הביטחוני.

ראובן אידלמן: אמנם הוא עובד הגוף הביטחוני אבל הוא ממונה לצורך העניין בהתייעצות עם הרשות.

ראובן אידלמן: הרשות רשאית להנחות אותו ולהפעיל אותו, להסתייע בו בביצוע סמכויות האכיפה שלה.

ראובן אידלמן: הוא מסייע לרשות בבירור בתוך הגוף.

ראובן אידלמן: אם הרשות תמצא שהגוף הביטחוני הפר את הוראות חוק הגנת הפרטיות אז אפשר להטיל עיצומים ולפעול בכל הכלים שעומדים לרשותה של הרשות גם מול הגוף הביטחוני.

ראובן אידלמן: זה משהו נוסף שמאוד רלוונטי בימים אלה.

ראובן אידלמן: תודה.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: לפני שניגש לסבב התייחסויות, גם חברי הכנסת שיבקשו, החוק הנוכחי בונה מבנה שלטוני שבעיניי מדגיש את חשיבות הזכות לפרטיות בכך שבצד הרשות קיימת גם מועצה סטטוטורית שהיא מועצה מייעצת.

גלעד קריב: זה לא דגם שקיים בהרבה מאוד תחומי שלטוניים אחרים.

גלעד קריב: אני חושב שיש בזה עדות לחשיבות ולביזור התבונה והשיח השלטוני בנושא.

גלעד קריב: כדי להשלים את הסבב הממשלתי, הגב' אורית פודמסקי, יושבת-ראש המועצה הסטטוטורית להגנת הפרטיות, בבקשה.

אורית פודמסקי: תודה רבה.

אורית פודמסקי: שלום רב.

אורית פודמסקי: ראשית, אנו מברכים על ההצעה.

אורית פודמסקי: מאוד היינו רוצים לקדמה, הגם שהיא חסרה, מתוך הבנה שככל שההצעה ממוקדת, סיכוייה להתקדם במהירות יותר גדולה.

אורית פודמסקי: אנו תומכים בכל הדברים שנאמרו פה, גם על ידי ייעוץ וחקיקה וגם על ידי הרשות להגנת הפרטיות.

אורית פודמסקי: המועצה סבורה שיש מקום וחשוב להוסיף שני עניינים להצעה הנוכחית, שהם עצמאיים ואין בעיה להכניס אותם כרגע גם ללא התיקון המלא, והם, כפי שכתבנו במכתב ששלחנו ליושב-ראש המועצה אחרי דיון קודם, עוד לפני שההצעה היתה בשלב הזה, הם החובה למנות ממונה הגנת פרטיות שלמעשה מבחינת ההגנה על הפרטיות, הוא סוג של נדבך מרכזי שיסייע בכל הפעילות של שמירה על הפרטיות מתוך הארגון, וגם בשילוב הרשויות שאמונות על הסיוע ובמידת הצורך גם על האכיפה.

אורית פודמסקי: אנו מאמינים שמינוי ממונה הגנת פרטיות כחובה, יקדם את הסוגיה של הפרטיות כך שהמלאכה של רשויות האכיפה תהיה יותר יעילה ומצומצמת, וככלל, הפעולה של רוב הגופים תשתפר במובן של הפרטיות.

אורית פודמסקי: בעיניי זה דומה למינוי יועץ משפטי אפילו בתוך גוף.

אורית פודמסקי: זה נדבך שבלעדיו קשה לגופים לבנות נכון את מאגרי המידע ולטפל בהם מלכתחילה באופן הראוי והתוצאות, כפי שאנו מכירים אותן בעולם הנוכחי, יכולות להיות מאוד קשות, וענישה לא תמיד נותנת מענה מספק, מכיוון שזה לאחר מעשה.

אורית פודמסקי: המועצה חושבת שממונה פנימי ממש משנה את כללי המשחק במובן של הגנה על הפרטיות.

אורית פודמסקי: לצד הממונה ציינו את הצורך בעריכת חובת תסקיר השפעה על הפרטיות במאגרי מידע.

אורית פודמסקי: זה כלי עבודה יעיל, זה כלי עבודה מסייע, וגם הוא תומך בהבניה נכונה של הנתונים.

אורית פודמסקי: גם לשכת עורכי הדין ציינה את הצורך בממונה, ואני מניחה שגם גופים נוספים.

אורית פודמסקי: הרשות ממש לאחרונה הוציאה הנחיות בעניין.

אורית פודמסקי: אנו סבורים שיש מקום להכניס את זה כרגע להצעת החוק הנוכחית לתיקון, כי זה במובן מסוים יכול לתרום לצד מערכת האכיפה באופן ממש משמעותי ולא מחייב כרגע את כל יתר הדברים שתיקונם מתבקש.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: חברת הכנסת גבי לסקי, בבקשה.

גבי לסקי: תודה, כבוד היושב-ראש.

גבי לסקי: קודם כל, אני מברכת אותך, ראש הרשות להגנת הפרטיות, עו"ד סממה.

גבי לסקי: אין ספק שדיני הגנת הפרטיות בישראל מיושנים ואין ספק שחייבים תיקון – מדובר בזכות יסוד חוקתית, ואין ספק שעד כה לא נדרשנו להגן על הזכות הזו כמו שצריך.

גבי לסקי: יחד עם זאת, התיקון הזה הוא בזבוז זמן, סילחו לי.

גבי לסקי: אני בוטה.

גבי לסקי: כאשר אנו מביאים רפורמה בדיני הגנת הפרטיות, אנו לא מביאים אותה חלקים-חלקים.

גבי לסקי: חייבים להביא את כל החוק בבת אחת, את כל התיקונים כדי לראות את האיזונים והבלמים.

גבי לסקי: חייבים להבין את ההשפעה של החוק הזה- - - שאני עוסקת גם בעניין חופש מידע, איך אנו מאזנים בין השניים, מה השלכות החוק הזה על היכולת של הציבור לבקש מידע מהרשות.

גבי לסקי: החוק הזה ברובו מדבר על צמצום חובת רישום מאגרי מידע ובחיזוק סמכויות אכיפה של הרשות שמאוד חשוב, כי אני מסכימה – אין כמעט כלים לרשות.

גבי לסקי: אבל עדיין, אם אנו לא משנים ולא נותנים את הדין המהותי, אז יש לכם סמכויות על מי שלא רשם וממילא אתם רוצים לצמצם את הרישום וכל מיני הבטחות, אבל החוק הזה אינו מתמודד עם הסיטואציות החדשות, עם הטכנולוגיות החדשות, עם ה-NSO, אפילו עין הנץ שהיא טכנולוגיה מתקדמת ביד המשטרה שבעצם לא מוסדר כדין.

גבי לסקי: מאגר מידע משטרתי שלא מוסדר כדין, ועושים בו שימוש – עדיין לא ברור איך אתם יכולים להתמודד עם זה ומה הדין המהותי לגבי ההפרות האלה.

גבי לסקי: בנוסף אני עושה השוואה.

גבי לסקי: החוק הקיים נותן בעצם סמכויות לפקחים לפי חוק סדר הדין הפלילי, אכיפה וסמכויות.

גבי לסקי: החוק הזה מוותר על הדין הפלילי, מוותר על חוק הסמכויות.

גבי לסקי: יש פה הוראות קונקרטיות.

גבי לסקי: אני מסתכלת על סעיף 23י שבא להוסיף על סמכויות פקחים.

גבי לסקי: לפי החוק הקיים, הפקח יכול להיכנס למקום שיש בו יסוד סביר להניח שפועל בו מאגר מידע, וכל דיני החיפוש, לעשות את זה לפי סדר הדין הפלילי, מעצר וחיפוש.

גבי לסקי: בחוק החדש זה אינו מוסדר ככה.

גבי לסקי: מצד אחד אנחנו מדברים על הגנת הפרטיות ומצד שאני אני נותנת סמכויות לפקח שלא מגנים על הגנת הפרטיות באופן קשה.

גבי לסקי: אי אפשר מצד אחד לומר: אנו רוצים להגן על הפרטיות ומצד שני, לתת לפקחים סמכויות ללא התחשב בעניין של הגנת הפרטיות.

גבי לסקי: מאחר שאני חושבת שחשוב שזכות חוקתית – אנו חייבים הגנה אמיתית שלו ואנו חייבים לתת לרשות את הכלים האמיתיים כדי להגן עליו.

גבי לסקי: הייתי אומרת גם לרשות וגם לייעוץ וחקיקה – תעשו רפורמה כוללת עם כל הפרטים שבאמת ייתנו כלים לדברים האמיתיים, לדין המהותי.

גבי לסקי: לא לרישומים שאתם רוצים לצמצם ותחזרו אלינו עם רפורמה גדולה ומקיפה, שהיא נצרכת ונדרשת.

זאב בנימין בגין: מתי הם יחזרו אלינו?

זאב בנימין בגין: השאלה אם זה יהיה אלינו - בקצב של הבחירות בישראל בארבע השנים האחרונות- -

גבי לסקי: הצעת חוק כזאת מאוד דומה מוכנה מ-2012.

גבי לסקי: מאז קרו כל מיני דברים בועלם הטכנולוגיה.

גבי לסקי: אם אנו רוצים להדביק את עולם הטכנולוגיה ולא רק להידרש, בגלל שצריך שינוי, שינוי שאינו מתכתב עם המציאות, נחוקק את החוק הזה.

גבי לסקי: אבל מאחר שאנו מודאגים מההתקדמות הטכנולוגית אנו צריכים חקיקה שמתיישבת עם זה.

גבי לסקי: תודה.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: נפתח סבב התייחסויות.

גלעד קריב: עומדות לרשותנו 50 דקות.

גלעד קריב: אנא קצרו בדבריכם.

גלעד קריב: אנו בדיון פתיחה.

גלעד קריב: אין טעם כרגע להידרש לסעיף כזה או אחר בהצעה עצמה.

גלעד קריב: המטרה היא להתייחס לסוגיות מרכזיות בהצעה, במה שיש בה ובמה שחסר בה, ולאותת על עמדתכם.

גלעד קריב: יש בידינו מספר ניירות עמדה חשובים ומפורטים, אבל יש פה גופים סביב השולחן שלא שלחו נייר עמדה כתוב.

גלעד קריב: אני מדרבן כל גוף שרוצה להשמיע קולו בראש ובראשונה לשלוח לנו נייר מפורט עם התייחסויות כדי שנוכל לשקלל אותם במסמכי ההכנה.

גלעד קריב: ראשונת המתייחסות, ד"ר תהילה אלטשולר מהמכון הישראלי לדמוקרטיה.

גלעד קריב: כבר עמדתי על כך שהמכון הוביל תהליך משמעותי שהתגבש לכדי הצעת החוק פרטית מקיפה בנושא.

תהילה אלטשולר: תודה רבה.

תהילה אלטשולר: אשמח לדבר בקצרה ולבקש מעמיתתי ד"ר רחל ארידור הרשקוביץ לומר כמה מילים לגבי החוק הזה.

תהילה אלטשולר: לא התאפקתי ואני רוצה לאור דברי התורה היפים שאמרת בתחילת הדיון להזכיר שהזכות לפרטיות נובעת בראש ובראש מחובת ואהבת לרעך כמוך שממנה נגזרת גם על דרך השלילה האמירה מה ששנוא עליך אל תעשה לחברך.

תהילה אלטשולר: אל תחטט איפה שאתה לא רוצה שיחטטו לך.

תהילה אלטשולר: זה המקור ההלכתי גם לחרם דרבנו גרשום המפורסם.

תהילה אלטשולר: כדאי את הדברים האלה לזכור.

תהילה אלטשולר: אלה דברים שקיבלנו לפרצוף בימים האחרונים כשראינו למשל את מנכ"לי משרדי הממשלה עומדים המומים כשהם מגלים שחיטטו להם בטלפון.

תהילה אלטשולר: זה לא נעים.

תהילה אלטשולר: זה הנפש.

תהילה אלטשולר: זה השכל.

תהילה אלטשולר: זה כל מערך החיים.

תהילה אלטשולר: לכן יצאנו למסע הזה, להכין הצעה לחוק הגנת הפרטיות חדש למדינת ישראל, אני מאוד שמחה אדוני שהחלטת לקחת על עצמך ולהגיש חלק ניכר מההצעה הזאת כהצעת חוק פרטית שמוכנה בצורה כזו שאפשר יהיה לשלב אותה היטב עם תיקון 14.

תהילה אלטשולר: אנו חושבים שתיקון 14 הוא דבר חשוב מאוד והכרחי, אבל לקרוא לו רפורמה, זה קצת מוגזם.

תהילה אלטשולר: הוא לא כולל זכויות מהותיות, לא מתקן את האפשרות להגיש תובענות ייצוגיות, הוא לא מבהיר את הפער בין אכיפה מינהלית לפלילית ולא מצמצם את הפטור שיש לארגוני הביטחון ולמשטרת ישראל בתוכם מהיכולת לפגוע בפרטיות אזרחי מדינת ישראל.

תהילה אלטשולר: אשמח שרחל תוסיף כמה דברים.

גלעד קריב: בבקשה, ד"ר ארידור.

רחל ארידור הרשקוביץ: תודה רבה.

רחל ארידור הרשקוביץ: אמשיך את הדברים של תהילה.

רחל ארידור הרשקוביץ: תיקון 14 הוא מאוד חשוב אבל הוא יושב מאז 2011.

רחל ארידור הרשקוביץ: התיקונים שנעשו בו מאז הם מעטים.

רחל ארידור הרשקוביץ: הוא חסר בהרבה דברים.

רחל ארידור הרשקוביץ: לצד הצורך ביום החג שסוף-סוף נראה שהולכים לחוקק אותו, יש להבין, שיש להוסיף לו דברים כדי שיהיה תיקון משמעותי ויצעיד את דיני הגנת הפרטיות קדימה לעידן שבו אנו חיים היום.

רחל ארידור הרשקוביץ: הצעת החוק הפרטית שלך, אדוני היושב-ראש, באה להשלים הרבה מאוד מהחוסרים, אם זה מבחינת האפשרות לתת לצד האכיפה המינהלית הכה חשובה גם כלים לאכיפה עצמאית, שאזרחים יוכלו להגיש תובענות ייצוגיות.

רחל ארידור הרשקוביץ: גם יגביר את ההרתעה שדיבר עליה עו"ד הרשות להגנת הפרטיות שאמר: שווה לחברות להפר מאשר לציית לחוק.

רחל ארידור הרשקוביץ: זו הסיבה.

רחל ארידור הרשקוביץ: כאשר הם יידעו שאזרחים יוכלו לתבוע, ההרתעה תעלה.

רחל ארידור הרשקוביץ: הצעת החוק הפרטית הזו גם כוללת מגוון זכויות מהותיות לנושאי המידע, מה שיאפשר אכיפה משמעותית יותר שלא תהיה רק סביב דרישות טכניות או פרוצדורליות של רישום או אי-גילוי מידע בעיקרם אלא אפשר להוסיף כלי אכיפה מינהלית מהותית באמת שבאמת יהיה בהם להביא לשיפור משמעותי של היכולת של הרשות להגנת פרטיות ואיתה גם של חקיקת הפרטיות בישראל.

רחל ארידור הרשקוביץ: תודה.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: בהמשך לדבריה של חברת הכנסת לסקי וגם לדברים של ד"ר אלטשולר וד"ר ארידור אני מבקש לקראת הדיונים הבאים – עמדה אחת יכולה להיות – בוא נקפל את הצעת החוק הזאת לתוך הצעה יותר מקיפה, ממשלתית, הצעה פרטית שתאומץ על-ידי הממשלה.

גלעד קריב: זו דרך אחת לטפל בעניין שסכנה גדולה בצידה.

גלעד קריב: יש לנו מספיק תקדימים של מה קורה כשמביאים אלינו הצעות שהן רפורמה כללית.

גלעד קריב: הוועדה הזאת ישבה כמה זמן על מדוכת חדלות הפירעון?

גלעד קריב: שנתיים בדיונים?

גלעד קריב: יש לקחת זאת בחשבון נוכח המציאות הפוליטית.

גלעד קריב: שיטה אחרת היא לומר: יש בפנינו היריעה הרחבה, האם מכוח הצעת החוק שגובשה על ידי שותפות של גורמי אקדמיה וגורמי חברה אזרחית, בסופו של דבר רובה התגלגלה לאותה הצעת חוק פרטית שגם קודמי שקד עליה עם הייעוץ המשפטי של הוועדה ונהניתי מן המוכן במובן הזה והנחתי אותה.

גלעד קריב: אפשר לחשוב מה הדברים בהצעה הרחבה שכן ניתן לשלב בתוך תיקון 14.

גלעד קריב: אני לא אומר לאן צריך ללכת.

גבי לסקי: אפשר לראות את ההצעה?

גלעד קריב: ההצעה הונחה על שולחן כנסת אז קל לראות אותה ונעביר אותה גם לחברי הכנסת אבל שימו רגע בצד את הצעת החוק – יש עבודה מאוד רצינית של המכון הישראלי לדמוקרטיה שריכז אותה קואליציה אקדמית אזרחית.

גלעד קריב: הסיכום של העבודה כולל גם את ההצעה שלהם לתיקוני החקיקה.

גלעד קריב: אני ממליץ מאוד לראות את הפרסום.

גלעד קריב: נעביר את כל הקישורים.

גלעד קריב: אני חושב שדרך נוספת בין הדרך המדורגת שהממשלה הציגה פה לבין התפיסה של חברת הכנסת לסקי זה לראות האם תוך כדי התיקון של מס' 14 יש עוד מספר נדבכים שבשלים מבחינת הממשלה והוועדה לשלב ולתגבר או לשדרג את הצעת החוק הזו.

גלעד קריב: אני חושב שאנו לא בשלב של לתת סימנים בדבר.

גלעד קריב: אנו בדיון פתיחה.

גלעד קריב: צריך לחשוב על כל האפשרויות שעומדות לפנינו.

גלעד קריב: למיטב ידיעתי הצעת החוק הפרטית עוד לא הובאה לוועדת השרים אז אין לגביה עמדה רשמית של הממשלה.

גלעד קריב: נציג מועצת התלמידים הארצית.

רן שי: בוקר טוב.

רן שי: אני רן, לומד בכיתה י"א במקיף א' רגר מבאר שבע.

רן שי: אני יושב-ראש הוועדה המשפטית של מועצת התלמידים והנוער הארצית.

רן שי: המועצה הארצית היא הגוף הרשמי, הנבחר והמייצג של כל בני ובנות הנוער בארץ.

רן שי: בזכות המבנה שלנו אנו יכולים להגיע לכל בני הנוער בארץ מכל המגזרים, בין אם מהמגזר הדתי, הערבי, החילוני.

רן שי: כל מה שיש, אנחנו שם ואנחנו נוכחים.

רן שי: בנוגע לפרטיות, זה נושא שאנו עוסקים בו כבר המון זמן.

רן שי: מהקמת המועצה לפני 30 שנה, כשהובלנו בזמנו את חקיקת חוק זכויות התלמיד.

רן שי: אנו תמיד שותפים בשיח ציבורי שנוגע למצלמות בבתי הספר, בכיתות, איך יתעדו אותנו בזום.

רן שי: אנו תמיד שם, ותמיד נמצאים.

רן שי: בחודש האחרון הובלנו שתי תוכניות ממש משמעותיות.

רן שי: קודם כל, קיימנו שולחנות עגולים עם נציגים עם כמעט כל משרדי המשלה בנוגע להגנה מפגיעה מינית ברשת.

רן שי: זה עסק בין היתר גם בזכות לפרטיות.

רן שי: כמובן אנו שותפים עם הרשות להגנת הפרטיות בתוכנית החדשה והמאוד משמעותית שלנו היום של מנהיגות נוער למען הגנה על הפרטיות.

רן שי: מטרתה היא לערב נוער יותר בכל התהליכים שנוגעים לפרטיות ואיך אנו רואים אותה, מה אנו רוצים לשנות, מה הקשיים שיש היום.

רן שי: יחד אנו בונים תוצר משמעותי שיכול להשפיע על חיים.

רן שי: אשמח שמיכל תציג את עצמה ועוד חלק מהקשיים.

מיכל מלנבוים: שלום, אני בכיתה י"ב, לומדת בתיכון אנה פרנק בסאסא.

מיכל מלנבוים: זכות הפרטיות היא חשובה מאוד לבני נוער, מכל מיני סיבות.

מיכל מלנבוים: הרבה בני נוער לא מודעים לכך שקיימת זכות כזו.

מיכל מלנבוים: אנו נחשפים להרבה סכנות, לא רק במרחב הפיזי – גם במרחב הדיגיטלי, בכל הרשות החברתיות, בווטסאפ, בצ'אטים הפרטיים.

מיכל מלנבוים: יש הרבה סכנות לא מודעים אליהן וכשקורה להם, וזה כבר קרה, הם לא יודעים מה לעשות.

מיכל מלנבוים: הרבה פעמים הם לא יודעים שעבר פה חוק שיש נורה אדומה, שמשהו פה לא בסדר.

מיכל מלנבוים: הרבה פעמים הם מאבדים שליטה על הפצת תכנים.

מיכל מלנבוים: איסוף מידע שהם לא יודעים עליו או שהם כן יודעים עליו אבל לא יודעים שמה זה אומר.

מיכל מלנבוים: יש מתחזים, שסוחטים בני נוער ברשת.

מיכל מלנבוים: יש המון סכנות.

מיכל מלנבוים: בני נוער לא מודעים מה לעשות, איך לעשות, ושיש מה לעשות.

מיכל מלנבוים: הרבה בני נוער נמצאים בסוג של שאננות.

מיכל מלנבוים: הם לא מודעים כמה הסכנה חמורה, מה יכול לקרות.

מיכל מלנבוים: לכן קיימת סוג של שאננות, שלי זה לא יקרה.

מיכל מלנבוים: אני יכול לשלוח, אני יכול לעשות.

מיכל מלנבוים: יש בני נוער שזה כן קורה להם.

מיכל מלנבוים: לא הרבה בני נוער יודעים שמה שנשלח ברשת, נשאר שם לנצח.

מיכל מלנבוים: הם חושבים שהעלו סטורי ל-24 שעות.

מיכל מלנבוים: הם לא יודעים שזה לא באמת רק ל-24 שעות.

מיכל מלנבוים: הם שולחים תמונה בווטסאפ.

מיכל מלנבוים: אפילו אם מוחקים אותה עבור כולם וכתוב שההודעה נמחקה, המידע הזה נשמר איפשהו, גם אם לא אצל חבריהם, אצל הרשתות הגדולות, אצל החברות שמנהלות את המכשירים.

מיכל מלנבוים: איסוף המידע הזה וכל מה שאנו לא מודעים אליו יכול לפגוע בפרטיות שלנו, ולהשאיר צלקות נפשיות להמשך החיים.

רן שי: משפט אחרון.

רן שי: הקריאות המרכזיות שלנו מכאן – קודם כל, תנו לנו דרך להבטיח את הזכות שלנו להישכח גם מהרשת כי הזכות הזו כמעט לא קיימת לנו היום, והנוער נפגע מזה משמעותית.

רן שי: שתיים, תשתפו נוער בקבלת ההחלטות, בייעוץ, בדברים שקורים.

רן שי: אנחנו נמצאים בשטח, יודעים מה קורה.

רן שי: המענה חייב להיות רלוונטי ומתאים בכל זמן נתון.

רן שי: רק תמשיכו בעשייה החיובית שלכם, זה מאוד משמעותי.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: יישר כוח על ההגעה שלכם משני קצות הארץ, מבאר שבע ומהגליל העליון.

גלעד קריב: כשהייתי בצופים היה יום שבו החניכים החליפו את המדריכים.

גלעד קריב: אולי אציע ליו"ר הכנסת שנעשה יום ירוק, שמועצת התלמידים תנהל יום שלם את דיוני הוועדות.

רן שי: יום כנסת צעירה.

גלעד קריב: נטפל בזה.

גלעד קריב: זכות ההצבעה נראה.

גלעד קריב: חסינות ליום אחד.

גלעד קריב: חבר הכנסת בגין.

זאב בנימין בגין: אני מאוד מודה לשני החברים מבתי הספר שהגיעו הנה.

זאב בנימין בגין: אני מבקש להעיר לעניין ההודעה על 24 שעות שנמחקת או לא נמחקת ונותרת במרחבי הרשת.

זאב בנימין בגין: אני מציע, שיהיה מסע הסברה עקבי, עד אשר נעקר את התופעה הזו מיסודה, כלומר אנשים לא יעלו לרשת גם לא ל-12 שעות תמונות אינטימיות, ידע אינטימי, פרטים אינטימיים.

זאב בנימין בגין: כמו שאמר איל, הוא יותר מ-18 - אני קצת יותר יותר יותר מ-18.

זאב בנימין בגין: זו תופעה שלא מובנת לי לחלוטין.

זאב בנימין בגין: אפשר באותה מידה להניח תמונת עירום על קיר בבית ספר רק לשעתיים.

זאב בנימין בגין: לא היה כדבר הזה וזה חלק חשוב מחינוך.

זאב בנימין בגין: למרות כל הזרמים, אבל כאן זה מתחיל.

זאב בנימין בגין: אחר כך צריך להזדקק לחוקי הגנת פרטיות.

זאב בנימין בגין: אני חושב שיש לומר להם: אל תתפשטו בפומבי, בכל המובנים.

זאב בנימין בגין: התפשטות כוללת, לאו דווקא במובן הפיזי.

זאב בנימין בגין: כדאי שתיתנו דעתכם – כל דבר היום זה קמפיין, אז תעשו גם קמפיין כזה.

גלעד קריב: תודה, חבר הכנסת בגין.

גלעד קריב: עו"ד דן חי, נציג לשכת עורכי הדין, בבקשה.

דן חי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

דן חי: בוקר טוב לכולם.

דן חי: אם איני טועה, אני היחיד בחדר שהיה בדיון האחרון ב-2007 של התיקון הממשלתי האחרון בהצעה, תיקון מס' 9.

דן חי: אני שמח שהגענו - זה באמת אירוע למי שהפרטיות חשובה לו.

דן חי: כבוד היושב-ראש הזכיר את המקורות במורשת היהודית לפרטיות.

דן חי: אני רוצה להזכיר את המקור הראשון במשפט המודרני, את מאמרם של לואיס ברנדס וחברו סמואל וורן שדיברו על הזכות להיעזב במנוחה, וזה מה שביקשו כל אלה שתוכנת NSO חדרה להם לנייד.

דן חי: אני חושב שחשוב מאוד לטפל בנושאים האלה.

דן חי: ההצעה הזאת חשובה, גם סמכויות אכיפה על הרשות וגם התיקונים האחרים.

דן חי: אבל היא באמת חסרה.

דן חי: אמנה בכמה ראשית פרקים דברים שאני חשבתי עליהם.

דן חי: קודם כל, אין התייחסות לפרטיות במקום העבודה.

דן חי: ההתייחסות היום נסמכת על פסק דין בבית דין הארצי לעבודה.

דן חי: ראוי שהדבר יהיה בחקיקה.

דן חי: המצלמות במרחב הציבורי – אמנם הסעיפים שקיימים בחוק נותנים מענה, אבל לדעתי מענה חלקי.

דן חי: ראוי שתהיה לזה התייחסות בחקיקה.

דן חי: פגיעה בפרטיות בהליכים משפטיים.

דן חי: יש לי הכבוד להיות חבר בוועדת אנגלרד שכבר 11 שנה יושבת על המדוכה.

דן חי: לא צריך לחכות לה ולקדם הצעה פרטית של חבר כנסת, אשמח לסייע.

דן חי: פרטיות הנפטר, אגב התיקון מ-2009 היה חלק מהתיקון ההוא והושמט ממנו.

דן חי: אני חושב שחבל מאוד - הייתי שמח אם היו מחזירים אותו.

דן חי: נושא אחריות התקשורת – סעיף 30 לחוק הגנת הפרטיות נעצר רק בעיתונים.

דן חי: אין כלי תקשורת אלקטרוניים, אין אינטרנט.

דן חי: אני חושב שראוי לעשות שינוי כזה.

דן חי: הזכות להישכח – דיברו עליה.

דן חי: חבר הכנסת בגין ועוד שני חברים מסיעתו הגישו הצעת חוק פרטית בנושא.

דן חי: אני חושב שראוי שהיא תהיה רחבה יותר ותדבר גם על הזכות להישכח ברשת, שתהיה מעוגנת בחוק הגנת הפרטיות.

דן חי: אין התייחסות לשאלה מהו מידע אנונימי של- - - בינה מלאכותית, ממונה פרטיות בארגון, שכבר אמרו.

דן חי: לגבי ההצעה הנוכחית אעיר פרטנית כשנגיע לסעיפים.

דן חי: לגבי צמצום חובת הרישום של מאגרי המידע, חושב שאפשר לבטל אותה לגמרי.

דן חי: היא מיותרת.

דן חי: ארכאית משהו.

דן חי: ראוי להתייחס בהצעה לאנונימיות של המידע בהגדרות שקיימות בו, לכל הנושא של שימושים במזהים דיגיטליים, קוקיז מה שקרוי וכל העולם הזה באינטרנט.

דן חי: ראוי שהחוק יעסוק בפעולות של הממשלה ויהיה פחות גמיש איתה.

דן חי: יש פה החרגות לחוק.

דן חי: לסיכום, למרות כל דבריי, יש לפנינו אולי המסמך הכי מפואר בעולם, את תקנות ההגנה האירופאיות, GDPR.

דן חי: הן חשובות וראויות.

דן חי: אבל אני לא חושב שצריך להעתיק אותן.

דן חי: צריך להתאים אותן, צריך לקחת מהם רעיונות שמתאימות לישראל.

דן חי: יש פה דברים שלא מתאימים - אם נגיע לזה, אשמח לפרט.

דן חי: תודה.

דן חי: בחלק מהנושאים שאמרתי יש הצעות שהלשכה הכינה.

דן חי: אם כבודו ירצה, נשמח להעביר.

גלעד קריב: נשמח.

גלעד קריב: אני חושב שאחת השאלות המרכזיות שלנו ברגע מסוים תהיה, האם לגבי תיקון מס' 14 יש דברים שבתיאום עם הממשלה אפשר להוסיף.

גלעד קריב: גם יצירת סדר עדיפות בין כל הדברים שהוזכרו על-ידך ועל ידי אחרים, אני מזמין אתכם לחשוב על העניין הזה.

גלעד קריב: זו הצעת חוק ממשלתית.

גלעד קריב: ללכת למהלך מסוים עם הממשלה של עיבוי הצעת החוק, מה הדברים שבעינינו חייבים להיכנס לתיקון מס' 14 ומה כנראה נעשה בשלב נוסף של חקיקה.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: עו"ד פינצ'וק מהאגודה לזכויות האזרח, בבקשה.

אבנר פינצ'וק: בוקר טוב.

אבנר פינצ'וק: גם אנחנו באגודה לזכויות האזרח אומרים שהחיינו וקיימנו במיוחד על רקע החשיפות המטרידות והדי שערורייתיות של בשימוש המשטרתי ועל רקע המעקבים כפי שהתבררו במסגרת העתירה נגד מערכת המעקב עין הנץ.

אבנר פינצ'וק: שהחיינו וקיימנו כי היתה לי הזכות עוד ב-2007 לסכם עבודה של צוות ייעוץ וחקיקה.

אבנר פינצ'וק: המשנה ליועץ המשפטי לממשלה יהושע הופמן שסיכם עבודת צוות וגיבש תיקון לחוק הגנת הפרטיות.

אבנר פינצ'וק: רק שמאז חלף זמן.

אבנר פינצ'וק: צברנו המון ניסיון במהלך עבודתה המבורכת של הרשות להגנת הפרטיות, ויותר מזה, היו התפתחויות טכנולוגיות שמחייבות התייחסות.

אבנר פינצ'וק: צוות אחר שהשתתפתי בו, וזה הרבה יותר אקטואלי, זה הצוות שהובילו תהילה אלטשולר ורחל ארידור במכון לדמוקרטיה.

אבנר פינצ'וק: מטבע הדברים – היתה שם עבודה מאוד רבה ומקצועית.

אבנר פינצ'וק: אנו תומכים בהצעת החוק שהם גיבשו בסוף עבודת הצוות.

אבנר פינצ'וק: אנו תומכים בתיקון מס' 14, אך גם בהרחבתו.

אבנר פינצ'וק: יש הצעות חוק ממשלתיות מקיפות, גדולות ומסורבלות בהרבה שגם יגיעו לוועדת החוקה, למשל חוק החיפושים הגדול.

אבנר פינצ'וק: הגברת האכיפה והסנקציות זה דבר מבורך, חשוב, אבל זה חלק ממכלול וגם בעייתי משני הצדדים, להכביר בסנקציות שעה שהדין המהותי, כפי שהוא מתבטא בחקיקה הקיימת, הוא מעורפל, לוקה חסר ולפעמים לוקה אפילו בחוסר רלוונטיות.

אבנר פינצ'וק: לכן אנו שמחים גם להצעת החוק שהגשת, אדוני היושב-ראש, ומקווים שהדברים ייכרכו זה בזה, כלומר שהמשך הדיון וקידום תיקון מס' 14 יהיה כרוך באישור ההצעה הזאת גם בוועדת השרים ובהעברתה אחרי קריאה טרומית לוועדת החוקה.

אבנר פינצ'וק: תודה רבה.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: ניגש לשמוע עמדות של שלושה ארגונים יציגים.

גלעד קריב: ראשית, אחד מעורכי הדין שמייצגים פה את ארגוני העצמאיים, עו"ד לירון בנדק.

לירון בנדק: תודה רבה.

לירון בנדק: אני מייצגת את נשיאות המגזר העסקי.

לירון בנדק: לה"ב יושבים אצלנו.

לירון בנדק: אנו ארגון הגג.

לירון בנדק: קודם כל, אנו מברכים על הדיון ועל ההצעה.

לירון בנדק: כמובן שיש לנו הערות לסעיפים וגם העברנו התייחסות בכתב.

לירון בנדק: נשמח לקחת חלק.

לירון בנדק: אשמח להעביר את רשות הדיבור עוד רגע לעו"ד יעקב עוז שמייצג אותנו, מומחה בתחום.

לירון בנדק: אני רק רוצה לציין שתי נקודות שמפריעות לנו כמגזר עסקי – גם מופיעות בנייר שלנו.

לירון בנדק: אחת, אנו כמובן נגד רגולציה מיותרת בעסקים בכלל וגם פה בפרט.

לירון בנדק: כפי שאמר עו"ד דן חי, אנו חושבים שאת חובת הרישום טוב שצומצמה.

לירון בנדק: ראוי לבטלה לחלוטין.

לירון בנדק: אין לה ערך.

לירון בנדק: זו רגולציה מיותרת.

לירון בנדק: שנית, יש לנו המון ביקורת על הסנקציות הקשות שיש בתיקון הזה שכמובן זה רק על המגזר הפרטי ולא על הציבורי.

לירון בנדק: כל מה שמדברים פה על השבועות האחרונות זה המגזר הציבורי - זה לא מגזר פרטי.

לירון בנדק: יש מקום לסנקציות אבל 5 שנות מאסר למשל זה מוגזם לחלוטין, ואנו מאוד מצפים שהוועדה תמצא את המקום לאזן את זה ולהכניס ראייה אחרת.

גלעד קריב: בבקשה, אדוני.

יעקב עוז: תודה רבה.

יעקב עוז: אי אפשר להתעלם ממקור הלכתי נוסף.

יעקב עוז: הקוראן מדבר על "ואהבת לרעך כמוך" – אפשר גם את זה לאמץ, וגם החקיקה הישראלית חוקקה, יש חוק שעוסק באהבת לרעך כמוך, ואל תעשה לחברך מה ששנוא אליך, או השומרוני הטוב או אם תבקשו החוק לא תעמוד על דם רעך.

יעקב עוז: זה יכול לשמש אותנו גם כשאנו באים להסתכל על המסגרות המקבילות בדברי החקיקה במקומות שונים.

יעקב עוז: קודם כל אני רוצה לברך בברכת יישר כוח גדול את הוועדה ואת העומד בראשה.

יעקב עוז: אני חושב שהנושא הזה לא עלה כפי שעלה בעצימות כזו גבוהה בעת האחרונה ויישר כוח גדול.

יעקב עוז: זה צו שעה, צו דקה אם תרצו.

יעקב עוז: צריך להגיד מילה טובה לרשות להגנת פרטיות שמקיימת בראשותו של גלעד וראובן ועוז וצחי, ניר וכולם, מקיימת דלת פתוחה.

יעקב עוז: אנו מרגישים שאנו מנגישים ומונגשים להרבה מאוד תהליכים.

יעקב עוז: זה זכות יסוד, זכות מעוגנת.

יעקב עוז: יש להגן עליה, ודאי העוסקים במלאכה.

יעקב עוז: אני לא מתכוון להיכנס לניתוח פרטני.

יעקב עוז: עשינו זאת במסגרת מסמכים ונמשיך להעביר מסמכים גם לוועדה וגם לרשות.

יעקב עוז: הטרדנו לא פעם במירכאות כפולות את איל בהרבה מאוד התייחסויות שלנו, עד כדי כך שנשאלתי פעם אם אנחנו מתכוונים גם לזה ולהוא להתייחס.

יעקב עוז: נשמח להמשיך להתייחס.

יעקב עוז: כן אומר שמה שאנו מציגים פה מתכתב אפילו עם ההצהרה של שר המשפטים לצמצום רגולציה.

יעקב עוז: זו הצהרה שצריך לעמוד מאחוריה ונתמוך בזה.

יעקב עוז: אני רוצה לחבר בין עו"ד פודמסקי לעו"ד אברהם ולומר שיש כלים שיכולים להחליף את חובת הרישום.

יעקב עוז: אין שום הבדל שנמצא הגיני בין 500,000 למי שגר בישוב שיש בו אלף אנשים.

יעקב עוז: המידע של כולם רגיש באותה מידע.

יעקב עוז: אין שום היגיון שעומד מאחורי זה.

יעקב עוז: אפשר למצוא כלים ויש כלים, אם אנו רוצים להסתכל על תזכיר ההשפעה, אז ראובן, הפצתם לא מזמן אחד כזה.

יעקב עוז: אפשר להסתכל מה עושים במקומות אחרים ולמצוא חלופות לטרטור הזה או למאמץ שהוא למעלה מהצורך, לרשום מאגרי מידע, כשרוב מדינות העולם בחקיקת פרטיות לא מחייבות את רישום מאגרי המידע.

יעקב עוז: זה צריך להתבטל ולא להצטמצם, לשיטתנו.

יעקב עוז: אנו חושבים שיש להמשיך במגמה הזו של החלופות לרגולציית אבטחת הידע.

יעקב עוז: יש חלופות, הרשות להגנת פרטיות במרס 18' אמרה שמי שמחזיק למשל בתקן אבטחת מידע, במקרה זה איזו 27-1001, נקל עליו.

יעקב עוז: אז אפשר בהחלט לעודד רגולציות חלופיות משום שהבנקים, ולא אחליף את חברי עו"ד רביה, אבל הבנקים שמותקפים ברגולציות מרגולציות שונות ומשונות, אפשר למצוא רגולציות חלופיות.

יעקב עוז: לא מעט חברים בנשיאות המגזר העסקי ב-12 הגופים הגדולים במשק מקיימים למשל את ה- GDPR אז אולי שווה לבחון שמי שמקיים אותו בהתאמות כאלה ואחרות מינוריות יעמוד בחוק הגנת הפרטיות, במיוחד בתקנות אבטחת המידע מכוחו.

יעקב עוז: דבר נוסף שמעסיק אותנו, נושא ממונה אבטחת מידע.

יעקב עוז: כתוב בסעיף 17ב, והתיקון הזה לא מקבל שינוי - שימונה אבטחת מידע ועכשיו אחראי אבטחת מידע בעל הכשרה מתאימה.

יעקב עוז: אני מחפש את ההכשרה המתאימה הזאת, לא כל כך מוצא אותה.

יעקב עוז: בגילוי נאות, אנחנו מלמדים את המקצועות הללו בלשכת עורכי הדין, את המקצועות השונים.

יעקב עוז: אפילו נענינו לקריאה של הרשות להגנת פרטיות באוגוסט 20' ובינואר 22' שנתנה סימנים לממונה הגנת פרטיות וגם את זה אמרה יושבת-ראש המועצה הארצית – למנות ממונה הגנת פרטיות זה צו שעה.

יעקב עוז: עשו את זה במקומות שונים, להבדיל אלף אלפי הבדלות, בממונה למניעת הטרדה מינית.

יעקב עוז: אפשר להעתיק מתוך הארגון.

יעקב עוז: אנו לא בעד להשית תקנים ומשרות חדשות ועלויות והוצאות אבל אפשר בתוך הארגון לעשות את זה.

יעקב עוז: רק צריך לתת בזה סימנים, מהי הכשרה מתאימה.

יעקב עוז: אחתום בעוד שני נושאים.

יעקב עוז: אנו מאותגרים לא מעט עם נושא של יחסים עם גורמים בין לאומיים.

יעקב עוז: אומרת תקנה 19 בתקנות אבטחת מידע שגם מחזיק במאגרי מידע מחויב לעבוד לפי התקנות הישראליות.

יעקב עוז: קשה לי לשכנע את ענקיות הטכנולוגיה לעמוד ביחסים הללו ולכן היחסים הבילטרליים ואפילו רב לאומיים בין ישראל למדינות העולם ונציגים של ענקיות הטכנולוגיות צריכות לקבל ביטוי ביישום ההוראה הזאת ויש גם לכך כלים.

יעקב עוז: ככל שההצעה הזו תעבור בקריאה שנייה ושלישית, אני חושב שאנו צריכים להגדיר כבר מראש ליתן תקופת מעבר מאוד ארוכה ולא זו המוצעת בתיקון.

יעקב עוז: תודה.

גלעד קריב: תודה, עו"ד חיים רביה, בבקשה.

חיים רביה: תודה, אדוני.

חיים רביה: אדבר בשם איגוד הבנקים.

חיים רביה: גם איגוד הבנקים מצטרף למברכים על ההצעה ועל ההכרה בצורך בעדכון החוק.

חיים רביה: בפרט על דבריו של יושב-ראש הישיבה כאן בדיון קודם שאמר שוועדת החוקה תקדיש את השנה לקידום נושא הפרטיות בין השאר.

חיים רביה: האיגוד מבקש לברך על מעלותיו של התיקון, ורק להצר על כך שמעלותיו ספורות ומגרעותיו רבות מאוד.

חיים רביה: הצורך בחקיקה מודרנית הוא לא רק אינטרס של היחיד בישראל.

חיים רביה: הוא גם צורך של ארגונים עסקיים בכלל ושל המגזר הבנקאי בפרט.

חיים רביה: בעוד ששמענו על הצורך של הרשות להגנת פרטיות בסמכויות אכיפה, ההצעה מדלגת לחלוטין על הצורך של המגזר העסקי בוודאות.

חיים רביה: היא לא יוצרת ודאות.

חיים רביה: להפך, היא מערימה גיבנת חסרת תקדים של סמכויות אכיפה על בסיס מאוד רעוע ושידרה מיושנת של חוק מ-81' שתוקן מעט ב-96' ולא מעבר לזה.

חיים רביה: ביצעתי השוואה בין סמכויות האכיפה שמבקשים לתת בהצעה לרשות לבין סמכויות אכיפה שיש לרשות ניירות ערך, רשות התחרות.

חיים רביה: מצאתי שבהרבה מובנים מצאתי שאין תקדים במה שמבקשים לתת לרשות להגנת הפרטיות גם לא כשמשווים את זה לחקיקה עולמית.

חיים רביה: הוזכר פה ה- GDPR.

חיים רביה: התעלמו הדוברים עד כה מהעובדה שחקיקת פרטיות מודרנית אינה רק עניין שבזכויות יסוד; היא גם עניין שבהכרח כלכלי.

חיים רביה: הכלכלה המודרנית מושתתת על מידע ועל תעבורה חופשית ככל האפשר של מידע.

חיים רביה: החקיקה האירופאית שהיא הסמן הימני, ה- GDPR, הסממן הימני לחקיקת הגנת מידע ברחבי העולם אומרת שאין להעביר מידע פרטיות למדינות שרמת ההגנה בהן על פרטיות ומידע אישי אינה תואמת את הרמה האירופאית.

חיים רביה: ישראל הוכרה אמנם ב-2011 כתואמת את רמת ההגנה האירופאית אבל האיחוד האירופי מבצע בדיקה מחדש של זה.

חיים רביה: יש יסוד לחשוש שההצעה הנוכחית מעמיקה את ההיבטים האבסולוטיים והמיושנים בחוק הישראלי וזה עלול להיות חלילה תמריץ שלילי לאיחוד האירופי להמשיך את ההכרה בישראל.

חיים רביה: לבסוף נאמנים עליי דברי היושב-ראש שביקש שנדבר בעקרונות על ולא ניכנס לפרטי הפרטים.

חיים רביה: אני רוצה להתריע ולהרתיע מפני עודף רגולטורים שקיימים.

חיים רביה: ככל שהדברים אמורים בבנקים בישראל, כי אז הפיקוח על הבנקים מפקח עליהם וגם מערך הסייבר הלאומי מעורב בהיבטים מסוימים של אבטחת מידע ושב"כ וגם משטרת ישראל והרשות להגנת הפרטיות וכל כיוצא בזה.

חיים רביה: אנו מערימים גיבנת גדולה של רגולציה על גבי המגזר האזרחי.

חיים רביה: וכפי שאמרו חבריי, הרבה פחות מזה על המגזר הממשלתי.

חיים רביה: תודה.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: עו"ד אור ירקוני, בבקשה.

אור ירקוני: שלום לכולם, אני ממשרד עו"ד ירקוני אלדר.

אור ירקוני: אני מגיע כדי לשקף את עמדת המגזר הפרטי.

אור ירקוני: במשרדנו אנו עוסקים המון בתחום הגנת הפרטיות בדגש על עולם תובענות ייצוגיות.

אור ירקוני: על אף שאנו מברכים מאוד על המגמה הראויה של שינוי החקיקה בנוגע לעולם הגנת הפרטיות, צורם לנו לראות את החוסר המובהק בתיקון הזה בנוגע להכפפת חוק הגנת הפרטיות תחת התוספת השנייה לחוק התובענות הייצוגיות.

אור ירקוני: הכלי לעניות דעתנו החזק ביותר לשינוי התנהגותי, חברתי וכמובן אכיפתי הוא כלי התובענות הייצוגיות.

אור ירקוני: עם כל הכבוד הרב, ויש כבוד רב, לרשות להגנת הפרטיות, וככל שייתנו בידה סמכויות רבות יותר, עדיין אין בידה היכולת לאכוף על כל או על רוב הגופים במגזר הפרטי והציבורי את הגנת הפרטיות באופן המיטיב עם האזרח.

אור ירקוני: הכלי של תובענות ייצוגיות מאפשר אכיפה פרטנית של כל אזרח ואזרח שרואה עצמו נפגע בשמו ובשם קבוצה מיוצגת.

אור ירקוני: נכון להיום, כמשרד לעורכי דין, אנו פועלים במספר תובענות ייצוגיות בתחום הגנת הפרטיות.

אור ירקוני: אני רוצה לשקף את הקושי שיש לנו היום להכפיף את הגנת הפרטיות לתובענה ייצוגית.

אור ירקוני: הכלי היחיד בעצם הוא סוג של הסדר שלילי.

גלעד קריב: לא ניכנס לפרטים.

גלעד קריב: הנקודה ברורה.

גלעד קריב: עלינו לסיים את הדיון.

אור ירקוני: אקצר.

אור ירקוני: היום אזרח שמבקש להגיש תביעה ייצוגית מכוח הגנת הפרטיות או עוולה הפוגעת לו בפרטיות צריך להכפיף את התביעה תחת חוק הגנת הצרכן, לשקף מערכת יחסים בין צרכן ללקוח, ולא כך המקרה ברוב המקרים.

אור ירקוני: אנו עדים לעלייה קיצונית בפריצות אבטחת מידע, בפגיעה בוטה דווקא של גופים גדולים בהגנת הפרטיות ויש צורך דחוף להכפיף לדעתנו תחת תיקון הזה את הכללת חוק הגנת הפרטיות תחת התוספת השנייה לחוק התובענות הייצוגיות.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: עו"ד עמית דת מהתאחדות התעשיינים.

גלעד קריב: בבקשה.

עמית דת: תודה רבה.

עמית דת: ההתאחדות מברכת על העיסוק בתחום הזה.

עמית דת: רואה עצמה חובה להיות חלק מהתהליך.

עמית דת: הגשנו מנייר עמדה מפורט לייעוץ המשפטי של הוועדה.

עמית דת: נשמח להמשיך את הדיאלוג באמצעות המסמכים שהוגשו.

עמית דת: אני רוצה בזמן הקצר שיש לי להצביע על שני נושאים מרכזיים.

עמית דת: אחד, להפתעתי לא נאמר בדיון הזה עד כה, שההצעה מאמצת כלים, סמכויות, מושגים, מונחים מתוך חקיקה זרה, מתוך ה- GDPR, אבל משמיטה, לא מטפלת באפשרויות, בזכויות של בעלי שליטה במאגר מידע.

עמית דת: בבסיסים חוקיים נוספים לאיסוף המידע מעבר לקבלת הסכמה מנושאי המידע.

עמית דת: ה- GDPR בעניין הזה הרבה יותר מתיר, מאפשר מגוון אפשרויות לאיסוף מידע.

עמית דת: במובן הזה אנו נכנסים להסדר חקיקתי שלהערכתי אינו מאוזן.

עמית דת: הוא מאמץ את השוט ולא את הגזר.

עמית דת: אנו עלולים להיכנס פה במקרה הטוב לתקופת ביניים ארוכה, ובמקרה הרע ליותר מזה, להסדר שיש בו כלים אכיפתיים מאוד נוקשים אל מול אפשרויות איסוף מידע מאוד מצומצמות של נושאי המידע.

עמית דת: מעבר לזה אנו רוצים להביא לדיון הזה את נקודת המבט של עסקים קטנים ובינוניים שמיוצגים בהתאחדות.

עמית דת: להערכתנו, יש פה עול גדול ונטל כבד אל מול סמכויות אכיפה מאוד משמעותיות.

עמית דת: דוגמה על קצה המזלג – הקנסות שהרשות יכולה להטיל הם קנסות בסכומים קצובים.

עמית דת: הם אפילו לא סכומי מקסימום.

עמית דת: הם מאוד גבוהים ומדויקים.

עמית דת: אין מרחב של שיקול דעת להתאים את הקנס בנסיבות העניין למהות הגוף, למהות ההפרה כדי להתאים את הסנקציה למעשה.

עמית דת: מעבר לזה, המנגנונים שנועדו להקל על הטלת הסנקציה, כמו הסמכות של השר לקבוע נסיבות ושיקולים שבשלהם אפשר יהיה ניתן להטיל עיצום כספי בסכום נמוך- -

גלעד קריב: אבקש לא להיכנס לדוגמאות ספציפיות.

עמית דת: יש מנגנוני הפחתה שהם וולונטריים, אולי יקוימו, אולי לא יקוימו, על ידי הרשות, על ידי השר, ובהיעדרם אנו נכנסים למקום שבו שגם אם הרשות תרצה להטיל קנס נמוך יותר, היא פשוט לא תוכל.

עמית דת: היחס בין בעלי מאגרים לבין מחזיקים הוא בעינינו מאוד לא מדויק.

עמית דת: יש הנחת מוצא שבעלי המאגרים הם בעלי הכוח.

עמית דת: הם השולטים ויכולים להכתיב למחזיקים מה לעשות בפועל בחיי המעשה.

עמית דת: אנו יודעים שהמחזיקים הרבה פעמים הם הגופים החזקים.

עמית דת: היכולת של מעסיק עם 20 עובדים מקריית גת או מראש פינה לאכוף ולנהל את מערך אבטחת המידע של המחזיק ולהיות חשוף לכל הסנקציות שאולי יוטלו על המחזיק אם לא עמד בהם, כלומר לקבל על עצמו את הקנס אם וכאשר יוטל על המחזיק הוא בעינינו לא מאוזן.

עמית דת: יש פה עבודה חשובה לעשות כדי להגיע להסדר מאוזן, מידתי וישים עבור עסקים ומעסיקים קטנים ובינוניים.

גלעד קריב: תודה רבה על הדברים החשובים.

גלעד קריב: היועץ המשפטי של הוועדה, גור בליי, התייחסות שלך ואנו מסכמים.

גור בליי: רוב הדברים נאמרו ונגיד אותם ככל שהצעת החוק תתקדם בהמשך ביחס לכל סעיף בנפרד.

גור בליי: באופן כללי, זו הצעה חשובה שבאה להתאים חוק בן 40 שנה למציאות מודרנית שהשתנתה בצורה דרמטית בתחום הגנת הפרטיות.

גור בליי: התחלנו בעבודת הכנה כבר בשבועות האחרונים, נציגי הממשלה בהובלת נעמה שתוביל את זה גם בהמשך.

גור בליי: כדרכנו, נציג בכל דיון מסמך הכנה שיתייחס לסעיפים הרלוונטיים, וייתן לחברי הועדה את הרקע הנדרש, את ההצעות הנדרשות וכן הלאה.

גור בליי: כרגע הפצנו רק מסמך כללי שסוקר ממעוף הציפור את החוק ואת הנושאים המרכזיים.

גור בליי: רבים מהנושאים שיעלו בהמשך כבר קיבלו ביטוי בדיון הזה, גם הצורך בעריכת תיקונים מהותיים מסוימים שנדרשים בהתאמת החוק למציאות הפרטיות ולאתגרי הפרטיות המודרנית.

גור בליי: גם פה יש מתח שגם עלה פה בין הרצון מצד אחד, כפי שאיל אמר, העגלה לא תיתקע אבל גם שתתמלא במרכיבים שחסרים פה.

גור בליי: הנושא של חידוד ושיפור מנגנוני אכיפה פרטית וכלים אזרחיים שהועלו, וגם הטיוב של ההסדרים שנכללים פה, בין אם מדובר בצמצום של רשימת ההפרות והעיצומים שהיא מאוד ארוכה, ומיקוד בדברים יותר משמעותיים וזכויות של מפוקחים שאולי צריכים לקבל ביטוי יותר חזק בהצעה ונושאים נושאים שנעלה אותם בדיונים באופן שוטף.

גור בליי: מרבית הדברים המרכזיים עלו במהלך הדיון.

גור בליי: נצטרך לתרגם את זה מרמת הכותרת לרמה הפרטנית ובשאיפה להתקדם בקצב משמעותי עם החוק, להביא אותו לכדי גמר.

גלעד קריב: מכובדיי תודה.

גלעד קריב: לא אחזור על דברים שאמרתי בפתח הדיון ושנאמרו על-ידי אחרים.

גלעד קריב: הוועדה הזו רואה חשיבות גדולה בעיסוק שוטף וממוקד בהצעות חוק שנוגעות לנושא הפרטיות.

גלעד קריב: אנו נמשיך לעסוק גם בהצעת החוק הזו אך גם בשלל הסוגיות שנוגעות לנושאי הפרטיות.

גלעד קריב: אני מבקש מהנציגים השונים שדיברו, הן מנציגי החברה האזרחית, הן מהנציגים של המגזרים העסקיים, לחשוב על השאלה, אם השלד של הצעת החוק נותר כפי שהוא אבל יש כפי שאמר היועץ המשפטי אפשרות להוסיף מספר נדבכים מבלי להגיע להצעת חוק שייקח לנו שנתיים לחוקק, מה לשיטתכם הדברים שמחויבים לשלב הזה של שדרוג חקיקת הפרטיות.

גלעד קריב: זה יעמוד גם במוקד הדיון שלנו עם הממשלה.

גלעד קריב: יש סוגיות שעל-מנת להביא את החקיקה לידי גמר, יש להידרש אליהן.

גלעד קריב: זה גם ביסוד ההבנות בין חברי וחברות הבית הזה לבין הממשלה לגבי קידום החקיקה.

גלעד קריב: נשקוד על המשימה הזו.

גלעד קריב: בכוונתי להקדיש את הזמן הנדרש לעיסוק בחקיקת הפרטיות גם במושב וייתכן שגם במהלך הפגרה.

גלעד קריב: אני מודה לכל מי שטרחו להגיע לחדר הועדה,ו גם למי שדיבר באמצעות הזום.

גלעד קריב: בכפוף לכללי ההגנה מפני הקורונה שמונהגים בכנסת, אין דמיון בין ישיבה בחדר הוועדה להשתתפות במערכת הזום.

גלעד קריב: מי שרואה עצמו כשותף אינטנסיבי למעשה החקיקה, החקיקה קורית באולם הוועדה ולא במרחב המקוון, וכל אחד יחליט מה עוצמת השתתפותו ושל הגוף אותו הוא מייצג.

גלעד קריב: תודה רבה, הישיבה נעולה.