ועדת הכלכלה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 179, 2022-02-09 00:00

מיכאל ביטון: בוקר טוב לכולם.

מיכאל ביטון: אנחנו מתחילים היום את הצגת תוכנית העבודה והעשייה של משרד התקשורת בנוכחות שר התקשורת יועז הנדל והמנכ"לית שלו והצוותים שלו.

מיכאל ביטון: ההליך שבו הכנסת, אחת למושב, שומעת מהשרים ומפקחת על עבודתם בוצעה על-ידנו כמעט עם כל השרים.

מיכאל ביטון: אני חושב ששרת האנרגיה היא האחרונה שעוד לא הגיעה ותגיע בקרוב.

מיכאל ביטון: זאת ההזדמנות והמיקוד שלחברי הכנס יש אפשרות לשאול שאלות על סוגיות, על מדיניות, על דגשים, על תעדופים במשרדים וגם על בעיות שהם פוגשים ושעולות מהשטח.

מיכאל ביטון: אנחנו מאחלים לשר הצלחה בתפקידו.

מיכאל ביטון: זה ההמשך של הקדנציה הקודמת בממשלה הקודמת ויש חשובות לשרים שיוצרים המשכיות ורציפות.

מיכאל ביטון: עולם התקשורת הוא עולם דינמי ומשתנה, אולי הכי משתנה בענפי המשק.

מיכאל ביטון: לא קומה ענף התקשורת היום למה שהיה לפני עשור ובוודאי לא יראה כך בעוד 5 שנים.

מיכאל ביטון: הטכנולוגיה, היזמות, התחרות, הרעיונות, תעדוף הלקוחות וכן הלאה יוצרים כל הזמן שינויים ושי פה מצב שמנסים להתייחס גם לתקשורת, מה שמכנים בדור הישן, אבל היא תימשך עוד כמה שנים, כל עולם הדואר והטלוויזיה ועולם הכבלים כפי שהיה בעבר ועכשיו עולם הסטרימינג – העולם הזה משתנה.

מיכאל ביטון: הוא משפיע על כולם.

מיכאל ביטון: הוא משפיע על המחירים, הוא משפיע על התחרות.

מיכאל ביטון: הרגולציה הקיימת לא מותאמת, לא בדואר ולא בשירותי התוכן, לשירותים ולחברות שמצטרפות ולשיטות העבודה ולטכנולוגיות שמצטרפות.

מיכאל ביטון: יש דברים מבורכים שמשרד התקשורת הוביל, כמו קידום פריסת הסיבים האופטיים, עם הדגש וההסתייגות שלנו שאכן לא תהיה פגיעה בפריפריה ואכן המשאבים שהוקצו לכך יאיצו גם פריסת סיבים אופטיים בפריפריה.

מיכאל ביטון: לצערנו, עד היום יש חברות סלולריות שלא יוצאות רצף קליטה.

מיכאל ביטון: בנגב יש ניתוקים קבועים במקומות קבועים.

מיכאל ביטון: בכבישים הראשיים של הנגב, לא באיזה אזור צדדי.

מיכאל ביטון: כשאני נוסע לכאן מירוחם לירושלים, אני חווה בין3 ל-4 ניתוקים קבועים באותם מקומות.

מיכאל ביטון: הדבר הזה ידוע גם לחברות ולא נפתר.

מיכאל ביטון: אני מניח שיש עוד מקומות בהם חווים את הבעיה הזאת של שרות סלולרי לא רצוף.

מיכאל ביטון: אנחנו פה קבוצת ח"כים קטנה, זה טוב כי זה מאפשר לכם לקבל תשובות מעמיקות וארוכות.

מיכאל ביטון: הפעולה תהיה באופן שהשר יציג 15-10 דקות ואחרי זה ח"כים יוכלו לשאול את שאלותיהם.

מיכאל ביטון: גם לי יש שאלות ואני אשאל אותן עכשיו בקצרה ובהצגה שלך תשיב עליהן.

מיכאל ביטון: דיברתי על מצב התשתיות והקליטה של הסלולר בפריפריה שהיא לא רצופה ולא איכותית.

מיכאל ביטון: הפריסה של סיבים אופטיים בפריפריה, באיזה קצב, מתי, מתי נגמור עם זה?

מיכאל ביטון: איך משפיעים הסלילה של הסיבים והסטרימינג על עולם התוכן כאשר אין דרישה כרגע ממי שעבר לסטרימינג לתקצב את הפקות המקור.

מיכאל ביטון: זה פיחות זוחל במעמדן של הפקות המקור, אם בהסכם עם הכבלים, עם הוט ואחרים הם נדרשו בחוק וברישיון להשקיע בכך, אז יס – אתם יודעים, החלפתי בבית ממיר, היו לי בעיות.

מיכאל ביטון: את יס אמור לי שהם נותנים לי בחינם משהו.

מיכאל ביטון: הביאו לי סטרימר כזה קטן ומאז יש לי הפסקות בשידור והסרט לא רץ.

מיכאל ביטון: מה שנקרא, הביאו לי את מיטב הטכנולוגיה שלא עובדת.

מיכאל ביטון: נתתי הוראה לבטל את זה, אבל אחרי זה מישהו לימד אותי שבכלל שיניתי את שיטת השידור אליי הביתה – יש לי צלחת לוויין, היא כבר לא רלוונטית, הולכים לאינטרנט.

מיכאל ביטון: זה פחות איכותי.

מיכאל ביטון: עבדו עליי.

מיכאל ביטון: טוב, לא נורא.

מיכאל ביטון: אתם רואים, גם ועדת כלכלה, הסנדלר הולך יחף.

מיכאל ביטון: לא אכפת לי שאקלוט לא טוב, אבל עברו לסטרימר ושילמו פחות להפקות מקור.

מיכאל ורדי: לא עברו רק עליך.

מיכאל ורדי: עבדו על כולם.

מיכאל ביטון: אדוני, אתה קורא הערות ביניים בוועדה?

מיכאל ביטון: יש פה אווירה טובה, אבל האורחים לש משתתפים בחגיגה, רק חברי כנסת.

מיכאל ביטון: אני יודע שהשר חזק מאוד על תשתיות, על הדואר, על דברים שהוא עשה ויש לו קבלות.

מיכאל ביטון: אבל עולם התוכן לא מוסדר וזה הדבר שצריך להכריע אותו ולהבטיח את השירות ואת המחיר לאזרחים.

מיכאל ביטון: עוד הערה קטנה, היה פרויקט יפה מאוד של טלוויזיה קהילתית בפריפריה, גם בנגב וגם בגליל, אלפי אנשים השתתפו בשה, התנדבו בזה.

מיכאל ביטון: רוצים לדעת מה מצבו של הפרויקט הזה ועתידו.

מיכאל ביטון: אלה השאלות שלי.

מיכאל ביטון: תעשה הצגה סדורה של 15-10 דקות, המנכ"לית תשלים ואז הח"כים פה יתחילו את סדרת השאלות, וככל שיאפשר הזמן, גם אחרים יוכלו להציג לכם דגשים ושאלות.

מיכאל ביטון: בבקשה, שר התקשורת.

יועז הנדל: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, תודה לחברי הכנסת שהגיעו.

יועז הנדל: המשימה שלנו היא לחבר את הישראלים באמצעות תשתיות תקשורת מתקדמות כדי שלכל אזרח תהיה נגישות לתשתיות ותחרות.

יועז הנדל: למה תחרות?

יועז הנדל: כי אז המחירים נמוכים.

יועז הנדל: זו המשימה בגדול.

יועז הנדל: אנחנו עוסקים כמעט בכל תחום של חיי הישראלים.

יועז הנדל: דיבר היושב-ראש על החשיבות של תשתיות תקשורת, ואכן ככל שעובר הזמן כך זה הופך להיות משמעותי יותר, החל מהיכולת לעבוד מהבית, ללמוד מהבית, לקבל שירותי רפואה מהבית.

יועז הנדל: כל נושא הסיבים שנפרסים היום בכל מדינת ישראל, כלה בקליטה וכיסוי, שזה לא רק איכות חיים, זה גם הצלת חיים ברבה מאוד מקומות.

יועז הנדל: דואר, היכולת של אדם להזמין משהו ולקבל את החבילה בזמן או לשלוח הזמנה לבר מצווה ושזה לא יגיע בחתונה.

יועז הנדל: יש דברים בסיסיים שאנחנו רוצים שיקרו.

יועז הנדל: גם הטלוויזיה שעוברת שינויים גדולים, כמו שהצגת את זה, ואנחנו צריכים לטפל בכל אלה.

יועז הנדל: כהערת פתיחה אגיד שאיפה שלא מטפלים ומה שלא מעבירים פה – ועדת הכלכלה היא הצינור הכי חשוב בטיפול בבעיות האלה של המשרד שלי – מה שלא עובר, לא נעלם או לא קופא במקום.

יועז הנדל: זאת אומרת, אם לא נעביר עכשיו את החקיקה על הדואר שנמצאת על שולחן הוועדה הזאת, אני חושש שנגיע עם הדואר אל סף פשיטת רגל בחודשים הקרובים.

יועז הנדל: זה לא יעבור ותגיע הפגרה, אנחנו כולנו פוגעים באזרחי מדינת ישראל.

יועז הנדל: אני לא מדבר רק על עובדי הדואר, אבל פוגעים בחברה שנותנת שירותים לאזרחי מדינת ישראל.

יועז הנדל: ואם זה לא יקרה כי זה לא יעבור בוועדה והחקיקה לא תעבור, אנחנו במצב קשה.

יועז הנדל: אני אומר את זה לכולם וזה נכון גם למה שהעלית קודם, חוק השידורים.

יועז הנדל: לא נעביר חוק שידורים – וזה אירוע סבוך, יש לו הרבה אינטרסנטים והרבה נציגי ארגונים – בסופו של דבר זה לא שאותם נציגי ארגונים, מפיקים, יוצרים, הפקות מקור, ירוויחו משהו.

יועז הנדל: הפוך, הכול עובר לאינטראנט.

יועז הנדל: באינטרנט אין רגולציה, אין לנו חקיקה על זה.

יועז הנדל: לכן ככל שהזן עובר, כך מפסידים יותר, ואם לא תעבור חקיקה כי כולם יילחמו בה, אז כולם יפסידו.

יועז הנדל: אי-אפשר יהיה לייצר הפקות מקור.

יועז הנדל: לא תהיה חקיקה מהיום לעכשיו כי כולם פה יריבו בוועדה ולא יקרה כלום.

יועז הנדל: לכן יש חשיבות גדול למהירות בה הדברים נעשים.

יועז הנדל: אני שמח, אדוני היושב- ראש, שאתה מקדם את זה.

יועז הנדל: אני רק אומר לכם ששיש לנו משימה גדולה.

יועז הנדל: המשימות שלנו עם הדואר ועם חוק השידורים שנוחתות פה על השולחן הן חייבות להיות מטופלות כמה שיותר מהר לטובת המדינה.

יועז הנדל: אציג בקצרה את המשרד עצמו.

יועז הנדל: 180 עובדים.

יועז הנדל: האגפים המרכזיים: מינהל כלכלה, מינה להנדסה, לשכה משפטית, מינהל פיקוח ואכיפה, אגף רישוי.

יועז הנדל: כל פעם אני מסביר את זה לראשי רשויות, אנחנו לא מחלקים כסף.

יועז הנדל: אין לי כסף לתת לראשי רשויות.

יועז הנדל: מה שיש לי זו הרגולציה.

יועז הנדל: בעזרת רגולציה אפשר לפתוח את התחרות ולייצר נגישות.

יועז הנדל: רגולציה יכולה לתקוע את מדינת ישראל וראינו את זה בתחום הסיבים כאשר במשך עשור לא פרסו סיבים בגלל רגולציה.

יועז הנדל: לכן המשרד כל הזמן נע על משולש משפטי-כלכלי-הנדסי, לצד המקלות שהם הפיקוח והאכיפה, לראות שהחברות עושות את מה שצריך ותהליכים הרישוי שהם גם חלק ממה שאנחנו מבצעים.

יועז הנדל: תפיסת העולם שלנו היא קידום שוק תחרותי, התערבות במקרים בהם יש כשל שוק.

יועז הנדל: אנחנו רוצים להתערב כמה שפחות, רק איפה שיש כשל שוק.

יועז הנדל: אנחנו מאמינים בשוק חופשי, רק איפה שיש כשל שוק אנחנו רוצים להתערב.

יועז הנדל: רגולציה ממוקדת בתשתיות, בדגש על הממוקדת.

יועז הנדל: אנחנו במהלכים של דה-רגולציה רוחביים.

יועז הנדל: רק במקומות שבהם אנחנו מרגישים שזה עוזר לפריסת תשתיות במדינת ישראל ולאינטרס הלאומי, אנחנו מתערבים.

יועז הנדל: רגולציה נושמת – הגדרת תפוקות נדרשות לשוק והתמודדות בתוצרים.

יועז הנדל: העצמת הצרכן – מהרגע שנכנסתי למשרד, הנושא של פניות ציבור הפך להיות משמעותי מאוד.

יועז הנדל: זו רוח המפקד.

יועז הנדל: יש לנו אנשים שתפקידם לענות לפניות ציבור ולפניות מהרשויות ואנחנו משתדלים לענות לכל אחד.

יועז הנדל: בלשכה שלי יש מי שתפקידם לענות לפניות ציבור.

יועז הנדל: אני מקבל המון ווטסאפים וסמסים במהלך היום ואנחנו משתדלים להעביר את זה ולתת שירות.

יועז הנדל: לפעמים זה מגיע למקומות ביזריים של אנשים שמודיעים באמצע הלילה שהממיר שלהם לא עובד, אבל זה בשוליים, אני מסתדר גם עם זה.

יועז הנדל: רוב הפניות הן פניות שכואבות לאזרחים וזה מלמד עד כמה משרד התקשורת רלוונטי לחיים לש כולנו ועד כמה זה משמעותי.

יועז הנדל: המנכ"לית אומרת שדילגתי על החזון.

מיכאל ביטון: הוא אמר: לחבר את אזרחי ישראל.

מיכאל ביטון: זה אחלה חזון.

יועז הנדל: המנכ"לית תשלים אחרי זה.

יועז הנדל: העצמת הצרכן ואכיפה – אנחנו מאמינים אנחנו לא רוצים להשתמש במקל, אבל מאמינים שגם אכיפה היא כלי אפקטיבי ועיצומים על חברות שלא נותנות שירות לאזרח.

יועז הנדל: השנה ביטלנו רישיון לחברת תקשורת אחת, אייס תקשורת, אחרי שהונתה הרבה מאוד אזרחים, בעיקר אוכלוסיות חלשות.

יועז הנדל: זה מקרה נדיר, אבל בדרך לשם יש עיצומים ויש עוד כלים.

יועז הנדל: למרות שזו פעם ראשונה, לא נהסס להשתמש גם בכלי הזה, נשק יום הדין, לצורך העניין.

יועז הנדל: אני אעבור בקצרה על ההישגים המרכזיים.

יועז הנדל: קודם כל, מהפכת הסיבים.

יועז הנדל: קפצנו מ-3% ל-50%.

יועז הנדל: זה הקצב הכי גבוה בעולם.

יועז הנדל: בסך הכול אנחנו נמצאים היום על 1.33 מיליון משקי בית שהונגשו לסיבים.

יועז הנדל: זו כמות מטורפת ביחס למה שהיה בעבר.

יועז הנדל: כל זה קרה בזכות היושב-ראש הקודם, צריך להגיד בשבחם של יושב-ראש קודמים, מרגי העביר את רפורמת הסיבים בתזמון מדהים והחוק עבר בקריאה שנייה ושלישית רגע לפני פיזור הכנסת, אחרי מאבק גדול.

יועז הנדל: מיכאל, אתה זוכר את זה, חפרתי על הסיבים בכל ישיבת ממשלה.

מיכאל ביטון: סובבת לנו את סיבים באוזן.

מיכאל ביטון: אבל, ברוך השם, הצלחת.

יועז הנדל: השתדלתי.

יועז הנדל: חשבתי שאם תשמעו את זה מספיק פעמים אז "תתאבדו" על זה, וזה אכן קרה ואני מודה גם לחברים שהיו אז בממשלה וגם ליושב-ראש הקודם, להגיד את שבחו על-כך שהוא עשה את זה במהירות וברצינות רבה.

יועז הנדל: אתה תוצאה אפשר לראות ממש איך רגולציה מאפשרת ומייצרת תוצאות ואיך אנחנו מגיעים כבר ל-50% שזה הקצב הכי גבוה בעולם.

יועז הנדל: אנחנו פורסים מעל 100,000 בתים בחודש והקב הזה הולך וגובר כל הזמן.

יועז הנדל: אני מתמקד, בהמשך לשאלך, בעיקר בפריפריה.

יועז הנדל: אני לא בא לחנוך סיבים בתל אביב, למרות שגם תל אביב חשובה.

יועז הנדל: אני לא בא לחנוך סיבים ברמת גן למרות שגם רמת גן חשובה ואני מוודא מהם המספרים של המתחברים שם.

יועז הנדל: אבל כן, אתמול הייתי בכרם מהר"ל ובשבוע הבא - - -

מיכאל ביטון: מרגי, איפה אתה?

מיכאל ביטון: כנראה רצינו להגיד שבחו של אדם לא בפניו.

יעקב מרגי: יש פרוטוקול.

מיכאל ביטון: יש תיעוד.

מיכאל ביטון: ברוך הבא.

מיכאל ביטון: אם היית נוכח, היינו צריכים להגיד מקצת שבחו בפניו.

יעקב מרגי: הצלחתי להשמין ולהסמיק.

מיכאל ביטון: אבל לא נכחת, אז גמרנו את הכול, גמרנו את ההלל.

יעקב מרגי: תודה, בכל אופן.

יועז הנדל: דיברתי על איך מהלך פה בוועדת כלכלה מוביל לשינוי מציאות בשטח ברמת היום-יום.

יועז הנדל: אנחנו נמצאים בקצב מסחרר של פריסה, בעיקר בפריפריה, לגבי שאלתך.

יועז הנדל: אותי זה מעניין.

יועז הנדל: רק לסבר את האוזן לגבי ישובים שהיום מתחברים: דימונה, אופקים, מעלות-תרשיחא, נהריה, עכו, קריית שמונה, בחבל אילות 9 ישובים מתוך 12.

יועז הנדל: אני הולך בכוונה למקומות הקטנים.

יועז הנדל: כל מקום שמתחבר, אני מגיע לשם.

יועז הנדל: מן הסתם, לחברות יותר קל או שיש אינטרס יותר גדול לפרוס בערים, במקומות עם בנייה רוויה – בניין אחד בראשון לציון הוא כל המושב של חבר הכנסת מרגי ביחד.

יועז הנדל: אבל עדיין אנחנו מקפידים דווקא שם.

יועז הנדל: אני חושב ששם יש תחרות.

יועז הנדל: נכון שקשה יותר לפרוס בית בית, אבל שם החברות יכולות לקבל יותר לקוחות כי ישר קופצים ומתחברים.

יעקב מרגי: מה עם ירוחם?

יעקב מרגי: עזוב את שדה צבי.

מיכאל ביטון: ירוחם מהראשונות.

מיכאל ביטון: כבר שנים, לפני שניכם כבר הבאתי לשם סיב אופטי.

יועז הנדל: בירוחם יש סיבים.

יועז הנדל: אני לא רוצה להגיד סתם על קצב - - -

מיכאל ביטון: יש לנו לכביש הראשי.

מיכאל ביטון: לא כל השכונות.

יועז הנדל: אז מחברים עכשיו.

יועז הנדל: ירוחם בהחלט על המפה.

מיכאל ביטון: עשינו מרכז הייטק כבר ב-2016 או 2015.

יועז הנדל: צריך להגיד את זה.

יועז הנדל: אנחנו רואים שאנחנו משתפרים במהירות של ה-upload ושל ה- download וה-latency.

יועז הנדל: כל הנתונים שמראים השיפור בשימוש באינטרנט, על רוחב הפס הממוצע של הישראלים.

יועז הנדל: לכן אתם רואים שיש פה עלייה בגרם הקודם.

יועז הנדל: כל הזמן אנחנו משתפרים בזה.

יועז הנדל: המשמעות של זה היא לא רק שגיימרים יכולים לשחק או שאפשר להוריד סרט במהירות.

יועז הנדל: זה בעצם מקומות עבודה.

יועז הנדל: זו המשמעות: לייצר מקומות עבודה, לייצר אפשרויות לאנשים, בעיקר בפריפריה, לשבת בבית ולעבוד.

יועז הנדל: אני אומר לכם שכשמסתכלים רוחבית, זה גם מפחית את הפקקים.

יועז הנדל: אם החברות, לא רק בגלל הקורונה, עברו לעבוד מהבית – היום, אני אומר לכם, כל החברות בשוק התקשורת, בתחום שלי, עברו לעבוד מהבית לפחות יום אחד בשבוע וכך הן מתככנות להישאר – אז כבר אתה מפחית בחמישית את התנועה על הכבישים וזה משמעותי.

יועז הנדל: צריכת הדאטה בישראל, לפני שאנחנו מגיעים לסלולר, מראה קפיצה.

יועז הנדל: ב-2021 זה זלג לשנים לעתיד.

יועז הנדל: אני לא חושב שאנחנו מנבאים את העתיד, אבל הקצב הוא מהיר, כל הזמן גדל, קצב אקספוננציאלי.

יועז הנדל: פשוט מעבירים עוד ועוד דאטה ורוחב הפס צריך להיות מתאים, אחרת יש פקק.

יועז הנדל: אנחנו רואים אתה שיפור במהירות ההורדה ברשתות הניידות ואת הדירוג העולמי בשנים האחרונות – אנחנו כל הזמן משתפרים במדד מהירות ההורדה ביחס לעולם.

יועז הנדל: בטלפונים הניידים אתם רואים גם שיפור בכל הפרמטרים.

יועז הנדל: זה גם משמעותי.

יועז הנדל: אני עוד מילה על מה שאמרת קודם, אדוני היושב-ראש, הרפורמה של כחלון הייתה חשובה מאוד וחיובית, כולנו הרווחנו והורידו לנו את המחירים וזה משמעותי וחשוב.

יועז הנדל: לצד זה, החברות הפסיקו להשקיע בתשתיות.

יועז הנדל: מה שאתה חווה בנסיעה מירוחם לירושלים, נדמה לי שאין פה אחד שלא חווה איפשהו ברחבי מדינת ישראל.

יועז הנדל: לכן פה דווקא יש כלי רגולטורי שיכול לשנות את זה.

יועז הנדל: כבר יצאנו בהחלטה, עוד בסבב הקודם, על כך שהחברות צריכות לעלות ל-95% כיסוי ל-99% מהאוכלוסייה.

יועז הנדל: אז גאוגרפית – 95% ודמוגרפית – 99% מהאוכלוסייה שאמורים להיות מכוסים עד פברואר 2023, כך שהשנה אמורים להרגיש את זה.

יועז הנדל: אמורים להוסיף עוד תרנים ועוד אנטנות.

יעקב מרגי: זה בבין-עירוני.

יעקב מרגי: בתוך הערים, איך אתה כופה ראשי רשויות שלא משתפים פעולה?

יועז הנדל: פה יש לי אתגר.

יועז הנדל: אני שם את זה כאן על השולחן.

יועז הנדל: היה לנו אתגר גדול בשנים האחרונות, בעיקר בשתי אוכלוסיות, האוכלוסייה הערבית וגם באוכלוסייה החרדית, בערים מסוימות שלא רצו אנטנות.

יועז הנדל: אגב, יש עוד אוכלוסייה שלא ציינתי – יש את האוכלוסייה הערבית, האוכלוסייה החרדית והאוכלוסייה של החכמולוגים.

יועז הנדל: שלוש אוכלוסיות שרצו להוריד אנטנות במקום לשים מתוך חוסר הבנה שאנטנות מפחיתות קרינה ולא מוסיפות קרינה.

יועז הנדל: ככל שאתה קרוב יותר לאנטנה, כך יש לך פחות קרינה.

יועז הנדל: וככל שיש לך יותר אנטנות, יש פחות קרינה ויותר קליטה.

יועז הנדל: אנחנו כשלנו בשנים עברו בהסברה.

יועז הנדל: אני מגיע לכל מקום שיש בו עימות בין ראש הרשות לתושבים כדי להסביר, להציג את עמדתנו.

יועז הנדל: למשרד לאיכות הסביבה יש נציגים שעושים את זה.

יועז הנדל: בחוק ההסדרים האחרון פתרנו את זה כך שאפשר למקם אנטנות קטנות על עמודי חשמל ותאורה ללא הרשות – כך שההפגנות יהיו מול הבית שלי ולא מול הבית של ראש הרשות – ובנוסף גם במבני ציבור, בשטחים של מדינת ישראל, במשרדים ממשלתיים.

יועז הנדל: ועדיין ראש הרשות יצטרך להסביר לתושבים שאין ברירה, אם רוצים להפחית קרינה, אז צריך לעשות את זה.

יועז הנדל: אני מתכוון להמשיך עם מדיניות של הסברה בכל מקום.

יועז הנדל: האירועים המרכזיים: מתווה הסיבים יצא לדרך, בזק הדליקה את הרשת המתקדמת.

יועז הנדל: פרסום מכרז ראשון של קופת התמרוץ.

יועז הנדל: בעקבות המתווה שעבר כאן בוועדה בזק נתנה לנו תשובה ש-82% הם הולכים לפרוס, מה שהשאיר 18% שהם לא פורסים.

יועז הנדל: יש להם עוד יכולת להגיד שהם מגדילים את זה ב-10%.

יועז הנדל: במקומות שהם לא פרסו יש קרן תמרוץ שמבוססת על מס של חצי אחוז שיוטל על החברות.

יועז הנדל: יצאנו כבר למכרז ואנחנו עומדים לסיים אותו בקרוב.

יועז הנדל: במכרז הזה אנחנו נותנים לחברות האחרות – לא בזק – להתחרות על אותם אזורים.

יועז הנדל: לכן הפריסה תהיה בסופו של דבר בכל מדינת ישראל.

יעקב מרגי: הפרוצדורות של הקרן הוקמו?

יועז הנדל: כן.

יועז הנדל: האזורים שיותר מאתגרים אותנו זה המגזר הערבי והמגזר החרדי.

יועז הנדל: אגב, לא בכל מקום.

יועז הנדל: מעניין שיש כבר חברות שפורסות גם בשני המגזרים האלה, כל אחת מטעמיה, באזורים מסוימים שבהם יש ביקוש.

יועז הנדל: כשנכנסתי למשרד גיליתי שלוקח לנו המון זמן לתת רישיונות לחברות.

יועז הנדל: מכיוון שרפורמת הסיבים דורשת גם חברות ותחרות ואני רציתי שיהיו חברות קטנות, אז צמצמנו משמעותית את הזמן.

יועז הנדל: אגף הרישוי שלנו עשה עבודה קשה בהנחית המנכ"לית.

יועז הנדל: אתם מכירים את הטמפרמנט של המנכ"לית – הכול עובד מהר ובצורה נחושה, כולכם חוויתם אותה.

יועז הנדל: ירדנו מ-8 חודשים ל-3 חודשים במתן רישיון כללי אחוד, וברישיון מיוחד – לחודשיים.

יועז הנדל: אלה זמנים טובים ואנחנו מתכוונים לשפר את מתן הרישיונות בכל תחום של משרד התקשורת.

יועז הנדל: עצרנו ב-60%.

יועז הנדל: אתם יכולים לראות אלו חברות קיבלו רישיונות ואיפה: אתם רואים במגזר הערבי - - -

בן חורין: אתה מדבר על רפורמת הפס הרחב.

יועז הנדל: אתם רואים איזה חברות קיבלו רישיונות לפרוס פס רחב.

יועז הנדל: ראינו שבקיבוצים כבר שנים פורסים סיבים אופטיים.

יועז הנדל: הקיבוצים הקדימו את מדינת ישראל כשאנחנו נרדמנו.

יועז הנדל: לקחנו ואימצנו את השיטה הזאת והענקנו רישיונות לחברות קטנות כדי לפרוס פס רחב.

יועז הנדל: חלק מזה הוא גם עניין של משילות.

יועז הנדל: בשבוע הראשון לכניסתי למשרד גיליתי שיש לנו תופעה של חברות פיראטיות.

יועז הנדל: הראשון שסיפר על זה היה עיתונאי מגלובס.

יועז הנדל: יש לנו חברות פיראטיות שפרוסות בעיקר בגליל ועושות מה שהן רוצות.

יועז הנדל: אם מדברים על משילות, זה קורה בכל דבר ואני מניח שזה יגיע לוועדה הזאת, זה חשמל, מים וגם תקשורת.

יועז הנדל: בא מישהו, מחבר קו של בזק או של הוט, גונב אותו למעשה ומחבר מקרר לדלת לאיזה עץ.

יועז הנדל: גילנו שיש המון חברות פיראטיות שבעבר החברה ניתקה אותן ודווקא הממשלה, תתפלאו לשמוע, נתנה הוראה לחבר מחדש.

יועז הנדל: הוראה אבסורדית שמדינת ישראל אומרת לחברות הפיראטיות שיתחברו מחדש ויהיו פיראטים בניגוד לחוק.

יועז הנדל: הגדרנו להם שעד ל-1 בנובמבר האחרון, או שהם הולכים לתהליך הסדרה מול המשרד ומראים ערבויות והנון עצמי ומקבלים רישיון על-פי חוק וסדר, על-פי כללי המינהל התקין – יש לזה משמעות, זו לא רק האפשרות לעבוד זו גם אכיפה שלנו – או שהם הולכים.

יועז הנדל: או הסדרה או אכיפה.

יועז הנדל: או הדרה או משטרה, אם תרצו.

יועז הנדל: מתוך 30 חברות שהיו פיראטיות, 29 פנו להסדרה והן קיימות היום עם רישיונות.

יועז הנדל: עכשיו אנחנו בעבודה איתן כדי להסביר מהן החובות שלהן, מה הן צריכות לתת כשירות ללקוחות.

יועז הנדל: מצד שני, יש תופעות מעניינות שמתרחשות: חברות מהמגזר הערבי שפועלות ביהודה ושומרון, חברות מהמגזר הערבי שעובדות בכל מיני מקומות אחרים, ביישובים ליד ובקיבוצים ובמושבים ובעיקר עניין בתוך המגזר הערבי שחברות פורסות שם.

יועז הנדל: אני אומר לכם ששני המגזרים שיש בהם פריחה מעניינת – לא יודע אם לקרוא לזה מגזר – זה יהודה ושומרון, הרבה חברות נכנסו לשם, זיהו שהמתנחלים הם כבר לא רק - - -

יעקב מרגי: מאותה סיבה שהקיבוצים הקדימו.

יעקב מרגי: אלה חבר'ה צעירים שרוצים – הרבה חברות הייטק התחילו לפני עמק הסיליקון.

יעקב מרגי: בקיבוצים.

מיכאל ביטון: ועבודה מהבית, שאתה לא צריך לזוז למשרד, עוד לפני הקורונה.

מיכאל ביטון: אנשים התחילו להיות מתכנתים בירוחם, בבית, או במקום קטן.

מיכאל ביטון: ככל שיש מקומות כאלה, אתה לא תלוי בנסיעה למשרד.

יועז הנדל: נכון.

יועז הנדל: תראו את הנחת המוצא.

יועז הנדל: אתה זוכר, כשבאנו אליך והנחת המוצא של כולנו הייתה שבמרחב הכפרי באיו"ש, בנגב, בגליל, אף אחד לא ירצה לעשות.

יועז הנדל: עוד לא סיימנו את המכרז הראשון וכמות היישובים שנפרסה בגלל חברות קטנות – כשאתה פורס ישוב קטן, ישר בזק מדביקה אותם, אומרת: רגע, רגע, אנחנו פה.

יועז הנדל: ונכנסת במקביל – היא מטורפת.

יועז הנדל: רק מהשבועות האחרונים במקומות שאני מסתובב בהם: מצפה נטופה, יישוב ליד צומת גולני; גילגל בשבוע הבא, נריה, קדומים.

יעקב מרגי: אצלנו בישוב עשו סקר וקיבלו הענות מלאה.

יועז הנדל: ולכן כדאי.

יועז הנדל: קיבלתי מבזק: מושב ישע בעוטף עזה ..

יועז הנדל: הם אמרו שזה לא תואם את המספרים שיש להם.

יועז הנדל: כמות המתחברים שם היא עצומה.

יועז הנדל: יש עוד סקר שראינו.

יועז הנדל: אחת החברות עשתה סקר בקרב אזרחי ישראל בשאלה איזו תשתית הכי מטרידה אתכם, איזו תשתית הכי חשובה לכם.

יועז הנדל: בראש ובראשונה חשמל ואחרי זה אינטרנט, לפני המים.

יועז הנדל: אתה רואה שזה הופך להיות משמעותי מאוד.

מיכאל ביטון: השר, בממשלה אין הגבלת זמן לשר שעולה.

מיכאל ביטון: אבל פה, אם לא תהיה הגבלה, זה - - -

יועז הנדל: הבנתי את הרמז.

יועז הנדל: אני עובר על האירועים, מדלג על האירועים המרכזיים.

יועז הנדל: הקמנו את הוועדה לאסדרת-על בתחום השידורים.

יועז הנדל: יש מרחב שלם של אינטרנט שאנחנו במדינת ישראל ומדינות אחרות בעולם, לא ידעו לרגלץ אותו, להגיד מה עושים איתו.

יועז הנדל: אני לוקח את המטפורה של מיכה גודמן על השמים: לפני 200 שנה אנשים הסתכלו על השמים ואמרו: זה מקום שאנחנו לא שולטים בו, לא נשעה שום דבר.

יועז הנדל: אז התחילו כדורים פורחים ואחרי זה מטוסים קלים ואז מטוסי נוסעים והיום ברור מאליו שיש פקח שאומר מי טס, איפה, מתי מרימים רחפן, כמה ולמה.

יועז הנדל: בעבר אמרנו על האינטרנט שזה ממד שאנחנו לא יודעים מה לעשות איתו.

יועז הנדל: עד היום כל מדינות העולם לא יודעות מה לעשות איתו.

יועז הנדל: כשהתחילו השידורים שם עדיין לא ייצרנו חקיקה וכשהתחילו הרשתות החברתיות עדיין אמרנו שאנחנו לא יודעים איזו חקיקה אנחנו רוצים.

יועז הנדל: לכן היעד של משרד התקשורת הוא למצוא דרך, רגולציה נמוכה וכמה שפחות כי אנחנו לא בעד רגולציה, אבל למצוא דרך להסדיר את השוק הזה.

יועז הנדל: אז זה גם בתחום השידורים והפקות מקור, מה ששאלת.

יועז הנדל: אם לא נעבור חקיקה, לא יהיה כלום.

יועז הנדל: וזה גם בתחום הרשתות החברתיות, שירות לקוחות.

יועז הנדל: היום אזרח ישראלי שמישהו חסם אותו או סלקום חסמו אותו, יש לו למי להתקשר, ואם לא עונים לו או לא נותנים תשובה ראויה, הוא מתקשר למשרד התקשורת ומתלונן.

יועז הנדל: שירות לקוחות זו דוגמה לזה.

יועז הנדל: אנחנו מתעסקים עם בוטים – איך אתה מייצר שקיפות.

יועז הנדל: לא תוכן – אני יודע שיש פה ויכוח שלם בכנסת על תוכן ומי מצנזר מה.

יועז הנדל: לא צנזורה אלא איך אתה מייצר דרך לאזרח כדיש מחר בבוקר לא יתעמרו בו.

יועז הנדל: כשיש מונופול, אז יש גם כוח לאותו מונופול להתעמר באזרח.

יעקב מרגי: חוק הסמכויות, אתה יודע מה אנחנו עברנו?

יעקב מרגי: פיצצו לנו את המיילים, את הנייד.

יועז הנדל: כן, גם לי.

יועז הנדל: הם לא זוכרים שאני נורבגי.

יועז הנדל: גם לנורבגים מפוצצים את המיילים ואת הוואטסאפים.

מיכאל ביטון: פשוט יש קליטה טובה.

מיכאל ביטון: כשיש מחאה, יש פתאום קליטה.

מיכאל ביטון: הכול מגיע לנייד.

יועז הנדל: זה מרחב שלם שמאתגר אותנו ויאתגר גם אתכם בוועדה, אני מניח, בקרוב מאוד.

יועז הנדל: הפחתת תעריפי הטלפון - - -

מיכאל ביטון: מתי מביאים את רפורמת התוכן והשידורים?

יועז הנדל: חוק השידורים, אנחנו עובדים עליו.

יועז הנדל: כמה שיותר מהר אנחנו - - -

מיכאל ביטון: יש לכם רק הארכה אחרונה עם צו השעה הזה של התחשבנות בין גופים.

בן חורין: אנחנו שואפים להפיץ תזכיר ברבעון השלישי.

יעקב מרגי: באמצע 2021 הוא אימץ אותו.

מיכאל ביטון: זה יכול להיות ביולי או בספטמבר, אם אני סופר.

מיכאל ביטון: זה יהיה ביולי או בספטמבר?

מיכאל ביטון: אנחנו לא יודעים מה ילד יום, אם נשאיר את התוכן לא מוסדר.

יועז הנדל: אתה צודק.

יועז הנדל: יש אינטרס לכולם.

יועז הנדל: אני מסכים איתך שהחוק הזה יעבור כמה שיותר מהר.

יועז הנדל: אני אומר את זה כאן ל צופים בבית, למי שמסתכל, אם עכשיו החוק הזה לא יעבור כי יחפשו את המצוין ולא את הטוב מאוד, אז המציאות תהיה גרועה יותר.

מיכאל ביטון: תביאו את החוק כבר.

מיכאל ביטון: תביאו.

מיכאל ביטון: תביאו אותו.

יועז הנדל: נשתדל.

יועז הנדל: נשתדל לעשות כמה שיותר מהר.

מיכאל ביטון: הוא צריך לקבל עדיפות אצלכם.

מיכאל ביטון: התשתית זה טוב, אבל אם יהיה ג'ונגל בתוכן: בלי שליטה, איך מתחשבנים בין גופים, איך זה משרת מטרות ציבוריות וקהילתיות, איך אין הפקעת מחירים בתוכן.

מיכאל ביטון: ראינו גם כאלה שניצלו את חוסר אכיפה בתכנים.

מיכאל ביטון: יש הרבה תלונות על ספורט.

מיכאל ביטון: יש הרבה תלונות על כל מיני עניינים.

יועז הנדל: אתה צודק.

יועז הנדל: ולכן החוק הזה הוא כל-כך מסובך ולכן אף אחד לא נגע בו כל-כך הרבה שנים.

מיכאל ביטון: אז תגעו, תגעו.

מיכאל ביטון: אנחנו לא פוחדים לגעת בנושאים קשים.

מיכאל ביטון: אם עשינו את רפורמת - - -

יעקב מרגי: אנחנו סומכים עליכם, רק פוחדים שיהיה לו גורל כמו חוק הדואר.

יעקב מרגי: תגמרו את זה יותר מהר מחוק הדואר.

מיכאל ביטון: אנחנו נקדם את חוק הדואר.

יעקב מרגי: אתה בא עכשיו, אחרי שהוא התעייף החוק.

מיכאל ביטון: כן.

מיכאל ביטון: כמו הזית הזה במסעדה.

מיכאל ביטון: אומרים לו תאכל עם מזלג את הזית והוא מנסה ולא מצליח.

מיכאל ביטון: אז אשתו לוקחת מזלג ודוקרת את הזית.

מיכאל ביטון: אז הוא אומר לה: עד שעייפתי את הזית באת ודקרת אותו.

מיכאל ביטון: זו בעיה.

מיכאל ביטון: אגב הערת הדואר, ביטלתם פה דיון – זו טעות.

מיכאל ביטון: אתם ביקשתם לבטל.

מיכאל ביטון: אני ראיתי בזה התקדמות, למרות שאין יועץ משפטי - - -

יועז הנדל: לא ביטלנו דיון.

מיכאל ביטון: ביטלתם דיון.

מיכאל ביטון: לבקשת

מיכאל ביטון: כם ביטלנו דיון.

מיכאל ביטון: אלה העובדות.

מיכאל ביטון: אין פה אפשרות אחרת.

מיכאל ביטון: נתתי לכם להחליט.

מיכאל ביטון: כשמביאים חוק מורכב שיש בו ריבוי אינטרסים, בסוף הולכים ומביאים הסכמות.

מיכאל ביטון: לא -100%, מביאם 80% הסכמות.

מיכאל ביטון: אם הפערים הם 100% בים הגופים, אי-אפשר להתקדם.

יעקב מרגי: תביא רק אינטרס אחד – של הציבור.

מיכאל ביטון: אבל גם באינטרס הציבורי יש תחרות, יש את הדואר כדואר, יש מחיר.

יעקב מרגי: זה נושק לאינטרס הציבורי.

מיכאל ביטון: יש מחיר ללקוח.

מיכאל ביטון: אתה יודע, אתה יכול להגיד תחרות ולא תשלוט במחיר.

מיכאל ביטון: לאינטרס הציבורי יש כמה היבטים.

מיכאל ביטון: תביאו את החוק, אל תבטלו דיונים.

מיכאל ביטון: על ההערה שלך שאנחנו לא התקדמנו עם הדואר, אני אומר - - -

יעקב מרגי: אני לא ידעתי על מה אני דורך.

מיכאל ביטון: זה היה קודם.

מיכאל ביטון: אל תבטלו דיון ותביאו הסכמות.

מיכאל ביטון: זו המשימה שלכם.

מיכאל ביטון: בנושא אחר אנחנו קידמנו פה חוק והכנסת לא העבירה אותו, אז אנחנו לא אשמים בעבודת הקואליציה.

מיכאל ביטון: שם אתם צריכים לטפל.

יועז הנדל: בסדר.

יועז הנדל: זה דווקא לא החוק החשוב.

מיכאל ביטון: הוועדה קידמה את מה שצריך.

יועז הנדל: זה לא היה החוק הכי חשוב.

יועז הנדל: אדוני היושב-ראש ,יש לי שני חוקים משמעותיים כאן:

יועז הנדל: הרישוי, שמייצר דה-רגולציה כדי לקדם את פריסת הסיבים הפריפריה; והדואר, ואני אומר את זה בצורה הכי גלויה, אם זה לא יעבור כאן מהר ולא יעבור לפני הפגרה, הדואר קורס.

יועז הנדל: מבחינתי שיצטטו אותי.

מיכאל ביטון: זה תלוי בכם.

מיכאל ביטון: זה תלוי במה שתעשו.

מיכאל ביטון: תלוי איך תביאו הסכמות בין כל הגופים ותצמצמו פערים.

מיכאל ביטון: אם תביאו לנו חוק לא אפוי שיוצר פה התנגדות של ח"כים, והייתה פה התנגדות חריפה של הח"כים לחוק הדואר, אז החוק לא מבושל.

מיכאל ביטון: חוק מבושל יש לו לגיטימציה.

יעקב מרגי: אבל יש מצב ביניים.

יעקב מרגי: הכי קל להיות פופוליסט בקטע הזה ולא לעזור לדואר.

יעקב מרגי: יש תקופת ביניים.

יעקב מרגי: אני מתפרץ לאמצע דיון.

יעקב מרגי: יש תקופת ביניים בה צריך לאפשר לממשלה להוביל בסוף הפרטה מלאה, ייעול מלא.

מיכאל ביטון: מעולה.

מיכאל ביטון: תעשה עבודה של צמצום פערים בין גופים, תביא את הח"כים להבין מה מטרותיכם בחוק ביניים.

מיכאל ביטון: החוק הזה בלבל כי בזמן שדנו בחוק הזה, הודעתם שאתם מפריטים את הדואר.

מיכאל ביטון: אז הח"כים שאלו אם מפריטים את הדואר, למה יש חוק.

מיכאל ביטון: אז אמרתם שזה חוק שאולי יאפשר הפרטה מוצלחת יותר.

מיכאל ביטון: אבל זה תהליך, אי-אפשר לזרוק סיסמאות "רפורמה בדואר" בלי שהיא תפורה עד הסוף.

מיכאל ביטון: היא לא הייתה תפורה, זה לא הגיע תפור.

יועז הנדל: אני מבין מה אתה אומר.

יועז הנדל: אני אומר שוב בצורה הכי ברורה.

יועז הנדל: אנחנו בבעיה: איתנות פיננסית של הדואר.

יועז הנדל: הוא הולך לקרוס אם זה לא יעבור.

יועז הנדל: אני חייב לצאת להפרטה.

מיכאל ביטון: אני מכיר את הדאגה הזאת.

מיכאל ביטון: אבל הדואר קיים במדינת ישראל איזה 150 שנה לפני קום המדינה וכנראה יתקיים אחרי שאני ואתה נסיים את כהונתנו.

יועז הנדל: אל תהיה בטוח.

מיכאל ביטון: אם יש לו בעיה תזרימית – אגב, הוא יתקיים טוב יותר עם משבר פיננסי כי לא יתנו לבנק הדואר ליפול.

מיכאל ביטון: אבל יש לך 5,500 מששפחות.

מיכאל ביטון: לא יתנו לבנק הדואר ליפול.

יועז הנדל: יש לך עובדים שם.

יועז הנדל: יש לך אזרחים ישראלים.

מיכאל ביטון: לא יתנו לבנק הדואר ליפול.

יועז הנדל: מי לא ייתן?

מיכאל ביטון: אף אחד בכנסת לא ייתן לסניפי דואר להיסגר.

יועז הנדל: זה לא הכנסת, מיכאל.

מיכאל ביטון: אף אחד בממשלה לא יסגור את הדואר.

מיכאל ביטון: אם דחוף לכם כי יש איזה גרעון שנתי, בבקשה תטפלו, אבל אל תאיימו עלינו בגירעונות כי גירעונות יש שם כבר 20 שנה.

יעקב מרגי: מיכאל, יצא לי הדואר.

יעקב מרגי: עזוב עכשיו את הדואר.

מיכאל ביטון: אז דלג על הדואר.

מיכאל ביטון: נמשיך.

יועז הנדל: אני לא רוצה לדלג על הדואר.

יועז הנדל: אני אומר לכם, אני לא מאיים.

יועז הנדל: אני לא שמח שהדואר הולך לקרוס, זה לא טוב לי.

יועז הנדל: הייתי שמח לקבל חברה ממשלתית שעושה כסף והאזרחים מרוצים.

יועז הנדל: אנחנו במצב אחר, לכן צריך לטפל בזה.

יועז הנדל: אני יודע שיש גורמים מסחריים שלא אוהבים את הרפורמות פה ולא אוהבים את ההפרטה.

מיכאל ביטון: זה לא רק מסחריים, סליחה.

מיכאל ביטון: חברי כנסת ששאלו פה שאלות נוקבות על היקף השירות, על מחיר השירות, על פריסת השירות, על השכיחות של הישורת, מה יעשו השינויים האלה.

מיכאל ביטון: זה לא עסק רק בעניינים עסקיים.

יועז הנדל: אדוני היושב-ראש, אפשר לקבוע הצבעה.

יועז הנדל: אני מבטיח לך שחברי הכנסת, אנחנו דיברנו איתם.

יועז הנדל: לא מצאתי - - -

מיכאל ביטון: לפי הדיון הראשון בדואר, בהצבעה זה לא היה עובר.

מיכאל ביטון: אולי מאז קרה משהו, לכן רצינו לעשות דיון נוסף, אבל אתם דחיתם את זה.

אורי מקלב: הקואליציה עצמה התנגדה.

יועז הנדל: אני מסכים שהיו פה - - -

אורי מקלב: לא דיברת עם האופוזיציה, לא דיברת איתי בנושא הדואר.

יועז הנדל: לא שמעתי שאתה מתנגד.

יועז הנדל: אם יש התנגדות, אז - - -

אורי מקלב: אני לא מתנגד.

אורי מקלב: יש לנו הערות ענייניות.

אורי מקלב: מה זה מתנגד?

אורי מקלב: אנחנו בעד הכול.

לימור מגן תלם: צריך להביא את זה שוב לדיון ענייני.

לימור מגן תלם: היו כמה נקודות שהתקדמנו בהן, זה מה שחשוב.

לימור מגן תלם: אתמול היה אמור להיות דיון.

אורי מקלב: היושב-ראש לא נטה לאיזה כיוון מסוים - - -

מיכאל ביטון: שמנו את האצבע על הפערים הגדולים.

מיכאל ביטון: ראינו 3 שאלות : אחת, מה יעשה את תיתן לדואר דפוס?

מיכאל ביטון: מה זה יעשה לשחקנים אחרים.

מיכאל ביטון: השנייה, השחקנים העסקיים מרגישים שלדואר יש עודף כוח במרכזי החלוקה.

מיכאל ביטון: השלישית, שאלות של ח"כים על נגב, גליל, על זמינות של דואר נע, כמה פעמים בשבוע, על מחירים קבועים.

מיכאל ביטון: אלה כל השאלות.

מיכאל ביטון: אם תביא תשובות - - -

אורי מקלב: היושב-ראש - - - משא ומתן לגבי מרכזי החלוקה, לראות פיצוי או תשלום לדואר על השימוש בזה - - -

יועז הנדל: חבר הכנסת מקלב, השאלות מצוינות, רק זה דומה למה ששאלת על שוק השידורים.

מיכאל ביטון: אבל אתם ביטלתם את הדיון אתמול, עם כל הכבוד לכם.

מיכאל ביטון: מה אתם עכשיו מתחילים - - - על מהירות ביצוע.

יועז הנדל: אמרת לי שאי-אפשר להצביע.

מיכאל ביטון: לא.

מיכאל ביטון: אמרו לכם שאין יועץ משפטי.

מיכאל ביטון: אמרו לכם שנושאים שיוסכמו, סעיפים שמוסכמים יוצבעו.

מיכאל ביטון: אבל לא באתם.

מיכאל ביטון: יש לנו את זה גם בכתב.

מיכאל ביטון: אז אל תסבירו לנו שאנחנו לא עובדים בקצב.

מיכאל ביטון: עם כל הכבוד לכם, זו ועדת כלכלה ל-7 משרדי ממשלה.

יעקב מרגי: הוועדה היחידה שעובדת גם בראשון ובחמישי.

מיכאל ביטון: השעות שקיבלתם בוועדת כלכלה הם יותר מהשכיחות שלכם ב-7 משרדי ממשלה.

מיכאל ביטון: אז אתם לא מופלים בזמן התייחסות ולא בקצב התייחסות.

יועז הנדל: מיכאל, הבנתי.

יועז הנדל: אנחנו נסגור את הדברים.

מיכאל ביטון: אל תעירו הערות שהן לא במקום.

מיכאל ביטון: אל תטילו ספק ביעילות שלנו.

יועז הנדל: תקבע דיון כמה שיותר מוקדם.

מיכאל ביטון: אנחנו קבענו דיון ואתם ביטלתם אותו.

מיכאל ביטון: יש עוד דיון וממשיכים.

מיכאל ביטון: אבל אתם ביטלתם את הדיון.

יועז הנדל: אני אומר לך עכשיו, לא נבטל שום דיון.

יועז הנדל: תקבע דיון כמה שיותר מהר.

יועז הנדל: מבחינתי להישאר כן עד מתי שאתה רוצה, העיקר שנעביר את זה כי אחרת, בסופו של דבר, הוויכוח בינינו הוא בסדר, אבל אזרחי מדינת ישראל רוצים את הדואר.

מיכאל ביטון: אני לא אוהב שמטיפים לנו על קצב העבודה כשאתם ביטלתם דיון.

מיכאל ביטון: אל תטיפו לנו על קצב טיפול.

יועז הנדל: מקבל את ההערה.

יועז הנדל: מתי שתרצה, תקבע דיון.

יעקב מרגי: מי שרצה לראות פרק בעיקרון הפרדת הרשויות, קיבל עכשיו.

יועז הנדל: יפה מאוד.

יועז הנדל: אני מקבל את הפרדת הרשויות בשמחה.

יועז הנדל: היושב-ראש יקבע דיון כמה שיותר מוקדם.

מיכאל ביטון: יש לך דיון.

מיכאל ביטון: בשבוע הבא יש לך עוד דיון.

מיכאל ביטון: ביום שלישי יש לך דיון, עד אז תביאו הסכמות על כל מה שיש, אז היה פה אחד ונצביע פה אחד.

בן חורין: אין הסכמות על כל דבר.

בן חורין: זה לא חלק מהעיקרון שיש הסכמות על כל חקיקה ועל כל נושא.

מיכאל ביטון: אז תביאו 80% הסכמות.

מיכאל ביטון: אם הח"כים יהיו מודאגים מזה שהציבור יפגע או שאני אראה שלא התקדמתם בכלל בשתי סוגיות יסוד שהצגתי, אז אנחנו עומדים במקום.

יועז הנדל: יש פה לא מעט דברים בכנסת שבהם ח"כים לא מסכימים ועדיין הדברים עובדים.

יועז הנדל: יש פה, תתפלא לשמוע, חקיקה - - -

מיכאל ביטון: עשינו חוקים מורכבים מאוד בבנקאות וברפורמת ייבוא עם 3 משרדי ממשלה שרבים ביניהם.

יעקב מרגי: היושב-ראש נתן לך את המפתח.

יעקב מרגי: הוא אמר: שני עקרונות יסוד.

יעקב מרגי: אי-אפשר להגיע להסכמה על הכול.

יעקב מרגי: בואו תסמנו את הנקודה - - -

מיכאל ביטון: מיצינו את הנושא הזה.

מיכאל ביטון: תמשיך.

יועז הנדל: קיבלתי את ההערה שלך, אדוני היושב-ראש, אתה תקבע דיון כמה שיותר מוקדם ואנחנו נבוא.

מיכאל ביטון: יש לך דיון ביום שלישי.

מיכאל ביטון: אתה מוזמן לבוא בעצמך.

יועז הנדל: אשמח מאוד להקדים את זה.

יועז הנדל: אני לא סתם לוחץ לזה.

מיכאל ביטון: הכנסת מתחילה ביום שני לעבוד, ויש לך ביום שלישי.

מיכאל ביטון: אז קיבלת יום.

אורי מקלב: אני לא בטוח שעל הדואר לא ישבת גם בימי ראשון בישיבות.

מיכאל ביטון: גם את זה עשינו.

אורי מקלב: הזעקת אותנו גם לא בימי עבודה רגילים.

מיכאל ביטון: חשבתי שלא יבואו הרבה חברי כנסת ביום ראשון, אבל באו.

יועז הנדל: חבר הכנסת מקלב כבר מרים את הדגל ומתנדב על יום ראשון, אז מה יותר מזה?

אורי מקלב: כבר התנדבנו, כבר היינו.

יועז הנדל: עזב רגע את הוויכוח אם המשרד שלי לא פעל כשורה.

יועז הנדל: זה בסדר.

מיכאל ביטון: לא אמרנו את זה.

מיכאל ביטון: לא להסביר לנו שאנחנו לא עובדים בקצב שאתם - - -

יעקב מרגי: אני מתנצל על פליטת פה על הדואר.

אורי מקלב: הוא גם דיבר על זה.

יועז הנדל: בשורה תחתונה, ועדת הכלכלה, חשיבותה גדולה ומשרד התקשורת – בסוף יש אזרחים ישראלים.

יועז הנדל: אם אנחנו לא נעביר את החקיקה הזאת במושב הזה ונצא לפגרה בלי להעביר את החקיקה הזאת, אנחנו במציאות פחות טובה לקראת הפרטה וזה פוגע באזרחי מדינת ישראל.

יועז הנדל: זו השורה התחתונה.

מיכאל ביטון: הדואר בבעיה והשירות שלו לא טוב ורפורמה צריכה לעזור לאזרחים שזה יהיה טוב יותר.

מיכאל ביטון: כשמביאים לכנסת רפורמה, הכנסת תבדוק אותה ותשנה אותה ותבקר אותה.

מיכאל ביטון: ראינו רפורמות ששיחקו אותה כאילו מהפכה.

מיכאל ביטון: ראינו שאמרו שהגז הטבעי יגיע לכל מפעל ואמרו שחברה לאומית שתעשה הולכה וחברות פרטיות יעשו חלוקה אבל הגז לא הגיע והמחירים שונים לגז טבעי.

מיכאל ביטון: יש מפעלים בנהריה ובלוד בלי גז.

מיכאל ביטון: אז כשהממשלה מסדירה הרפורמה, אנחנו לא קונים.

מיכאל ביטון: אנחנו בודקים.

מיכאל ביטון: אם אתם לא יודעים את הדבר הזה, אז בבקשה, תבדוק על פרט שזה טוב לאזרחים.

מיכאל ביטון: אם זה לא טוב, לא נעשה את זה.

יועז הנדל: אני מקבל, העיקר שזה יהיה לאזרחים.

יועז הנדל: לכן אנחנו נשכנע את חברי הכנסת.

יועז הנדל: אני חושב שאין הרבה התנגדויות.

יועז הנדל: אני מקווה שביום שלישי נוכל להצביע.

יועז הנדל: אם אין התנגדויות, אני אעבוד על זה.

יועז הנדל: אני חוזר ליעדים מרכזיים לשנת 2022.

יועז הנדל: גם עם הסיבים האופטיים אנחנו רוצים להגיע ל-70%.

יועז הנדל: החלטנו להפחית את מחירי הטלפון הקווי ב-40% אחרי 17 שנה שלא עדכנו את המחירים.

יועז הנדל: זה בעיקר נוגע לגיל השליש ולאוכלוסייה החרדית.

יועז הנדל: 1.6 מיליון אזרחים ישראלים עדיין משתמשים בטלפון קווי.

יועז הנדל: הפרדה בין ספק לתשתית.

יועז הנדל: למעשה, זה מתחבר להצעת החוק שלך, חבר הכנסת מרגי, על כך שלא יהיו כפילויות, לא יהיו מנויים שמשלמים פעמיים.

יועז הנדל: אני חוויתי את זה על בשרי.

יועז הנדל: גיליתי שאני משלם כמה שנים ל-3 חברות במקביל מעצלות, לא מתוך עניינים אחרים.

יועז הנדל: בעצם התהליך הזה מחסל את הבעיה.

יועז הנדל: יחד עם החקיקה שלך אני חושב שזה יכול להיות חבילה ראויה.

יועז הנדל: קליטה וכיסוי זה יעד מרכזי ל-2022.

יועז הנדל: לעלות מ-75% ל-95%.

יועז הנדל: אנחנו גם הענקנו לחברות אפשרות לחפיפה באזורים מסוימים שבהם אנחנו מזהים בעיות, בעיקר בפריפריה.

יועז הנדל: לצערי, זו החלטה שקיבלתי כבר בשנה שעברה אבל לא ראיתי עד עכשיו שמישהו עשה את זה.

יועז הנדל: זו דוגמה לרעיון טוב שעלה, אמרנו שניתן להם יכולת להחליף ביניהם ולא ראינו שזה קרה.

יועז הנדל: מבחינה עסקית זה כנראה לא היה כדאי.

יועז הנדל: יכול להיות שזה יקרה בעתיד.

יועז הנדל: דור 5 – אנחנו ממשיכים עם מכרז התדרים.

יועז הנדל: רפורמה תחרותית בשירות הקו הכשר.

יועז הנדל: זה גם יעד מרכזי לשנת 2022.

יועז הנדל: זה מורכב מ-3 מושאים, הקו הכשר.

יועז הנדל: אחד, הנושא של חסימות, לייצר שקיפות בתחום החסימות.

יועז הנדל: הכלל היחיד להתנגדות לחסימות זה לקווי חירות ולמשרדים ממשלתיים, את כל היתר אם חברה שמספקת טלפונים כשרים תרצה לחסום, היא תחסום, אבל היא תצטרך להיות שקופה לגבי זה: מה הסיבות, למה.

יועז הנדל: ולתת מענה לאותו אזרח שחסמו אותו, אם הוא רוצה לקבל שירות.

יועז הנדל: החברה, לא גוף הכשרות עצמו.

יועז הנדל: שתיים, זה כל הנושא של ייבוא ומכירה.

יועז הנדל: לפתוח את השוק שלא תהיה רק קבוצה אחת שיכול לייבא ולמכור.

יועז הנדל: אנחנו לא נותנים כשאריות, אנחנו לא ועדת הרבנים.

יועז הנדל: אנחנו לא קובעים מי כשר ומי לא.

יועז הנדל: שלוש, זה סוגיה שנמצאת עכשיו בשימוע, איך מייצרים תחרות בשוק הזה בין ניוד למספר כשרויות.

יועז הנדל: אלה הדברים שקשורים לנושא הזה שמעורר הרבה עניין תקשורתי, אבל הוא לא הליבה של משרד התקשורת.

מיכאל ביטון: בוא נעבור לשאלות הח"כים.

מיכאל ביטון: חבר הכנסת אורי מקלב, בבקשה.

אורי מקלב: תודה רבה.

אורי מקלב: ראשית, ברשותך אני רוצה לחזור לנושא של הקליטה בסלולר.

אורי מקלב: זו לא רק שאלה של כמה ניתוקים יש בדרך מירוחם לירושלים אלא בתוך עיר הבירה.

אורי מקלב: בתוך ירושלים אזורים שלמים שלא מכוסים, ששי בהם בעיות של ניתוקים ורצף של קליטה.

אורי מקלב: אני מדבר על שכונות של עשרות אלפי מנויים, משפחות שגרות שם.

אורי מקלב: בשכונות חרדיות בירושלים יש 60-50-40 אלף תושבים.

אורי מקלב: זה הגיע לכך שאנשים לא גרים באזורים מסוימים בגלל שאין שם קליטה.

אורי מקלב: אנשים חזרו להיות מנויים בבזק בגלל שאין להם אפשרות לדבר כלל בבית שלהם.

אורי מקלב: אנשים מאריכים את דרכם וקובעים את מסלולי הנסיעה שלהם לפי איפה שהקו יתנתק ואיפה שלא יתנתק.

אורי מקלב: כפי שאמר היושב-ראש, יש מקומות קבועים.

אורי מקלב: השאלה היא איך מקומות קבועים לא מסתדרים ולא מתגברים על הבעיה ופותרים אותה.

אורי מקלב: יש כאן בעיה גם בצורת המדידה שלכם מול החברות.

אורי מקלב: יש לכם היום רגולציה לטיפול מול החברות.

אורי מקלב: כיושב-ראש ועדת המדע, אדוני היושב-ראש וחבריי חברי הכנסת, בדקתי.

אורי מקלב: ביקשתי לדעת במנוי שלי או של אחד מעוזריי כמה ניתוקים היו בדרך בין הכנסת לשכונת רמות בירושלים.

אורי מקלב: מתברר שיש פער גדול מאוד בין מה שאני ספרתי לבין מה שידוע לחברה.

אורי מקלב: מודע?

אורי מקלב: כשאתה לא שומע, מה אתה עושה?

אורי מקלב: אתה מנתק.

אורי מקלב: החברה אומרת שלא התנתק מפני שעדיין בחברה יש פער גדול מאוד בצורת המדידה של מתי נחשב שהשיחה שלך התנתקה.

אורי מקלב: השיחה שלך עדיין ממשיכה להירשם כשאתה לא בקו, היא עדיין ממשיכה להיות פעילה.

אורי מקלב: רק כשזה מגיע לאפס קליטה הם מחשיבים את זה כהתנתקות.

אורי מקלב: אבל באופן מעשי, אתה הרבה לפני זה כבר לא היית שם וכבר ניתקת והם אומרים לא התנתק אלא אתה ניתקת.

אורי מקלב: אם המדידה תהיה אמיתית כמה צריך להיות המתח, תראו מול החברות פערים גדולים מאוד.

אורי מקלב: במציאות היום, לא רק אזורים שלמים שמתנתקים לך בדרך אלא אין כיסוי של קליטה.

אורי מקלב: אני עומד בפינה בבית, ליד החלון במרפסת האמבטיה, אולי שם תשמע אותי יותר טוב.

אורי מקלב: אבל בזמני חירום יש בעיות של קליטה.

אורי מקלב: לא פעם אנחנו רואים כשיש אסיפה של אנשים שיש בעיות קשות בקליטה.

אורי מקלב: זה אומר שרמת הקליטה היא מאוד חלשה.

אורי מקלב: אני לא יודע את אתה מרוצה מרמת התחרות שיש בחברות הסלולר.

אורי מקלב: אחרי הרפורמה הגדולה בסלולר אמרו שהרבה חברות יכנסו.

אורי מקלב: בינתיים אנחנו יודעים שהיו 4 חבורת ואני חושב שהתווספה חברה אחת, אולי גולן ויש את רמי לוי שהוא נותן שירות וירטואלי ולא מעבר לזה.

אורי מקלב: השאלה אם אתה מרוצה מהתחרות הזאת.

מיכאל ביטון: איזה קנסות הם קיבלו כל השנים כשאין קליטה?

מיכאל ביטון: בכמה כסף הענישו אותם על שזה אין קליטה?

מיכאל ביטון: אם אתה לא פוגע להם בכיס, הכול טוב.

אורי מקלב: אני לא חושב שיש פריסה חדשה.

אורי מקלב: אני חושב שנתתם את האפשרות לחברות להתחבר על אנטנה אחת.

אורי מקלב: זו רגולציה טובה, אבל באופן מעשי זה לא הוסיף.

אורי מקלב: זה הוריד כי יש לך אפשרות להתחבר לאנטנה אחת לכן הם ביטלו ולא הוסיפו אנטנות אחרות.

אורי מקלב: אני רוצה לעבור לנושא השני שדיברת עליו ממש בקצרה אבל בכל אופן זה תופס את השיח בציבור החרדי וזה הנושא של ההתערבות שלך בתוך ההנהלות העסקית והתקשורתית בחברה החרדית.

אורי מקלב: חשוב לדעת שכיום רוב השיח בחברה החרדית הוא על שר התקשורת, על הגזרות העתידיות שלך לגבי ההתערבות, לא רק בצלחת של הציבור החרדי איך שהוא מתנהל, אלא בתוך הכפית שלו ומה הוא מכניס לפה ממש.

אורי מקלב: אני אומר את זה בצורה עדינה, אבל אתה יודע שאתה הפכת לרועץ בציבור החרדי בהתערבות שלך.

אורי מקלב: אין להתערבות שום הצדקה גם מבחינה רגולטורית וממשלתית וגם לא מבחינה אישית.

אורי מקלב: לא שמענו ששלטון לא רודני מתערב במקום שיש שיח בין קונה למוכר בשירותים שהוא רוצה לעצמו.

אורי מקלב: מי שלא רוצה לראות תכנים של צער בעלי חיים, הוא בא בהסכם עם חברה שתסנן לו את התכנים האלה.

אורי מקלב: אף אחד לא מכריח מישהו לעשות את זה.

אורי מקלב: לכל אחד יש אלטרנטיבה ללכת למקום שלא מסננים את זה.

אורי מקלב: אין כאן גם אפליה מגדרית.

אורי מקלב: זה לא קשור, לא לגברים, לא לנשים, לא לילדים – כולם אותו דבר.

אורי מקלב: אין כאן כשל שוק, המחירים זולים מאוד.

אורי מקלב: אין כאן מישהו שגורם לעליית מחירים.

אורי מקלב: החבילות הכי זולות נמצאות בקומות הכשרות האלה, מחירים של 29 שקלים לחודש לחבילה עם אלפי דקות שיחה, עם שחות לחוץ לארץ.

אורי מקלב: 39 שקלים בחבילות בסדר גודל כזה בחנויות הכי זולות.

אורי מקלב: איך אתה מתערב בחברות האלה?

אורי מקלב: מי שפנה אליך זה או גופים רפורמים שהלכו על בג"ץ שמידת הדאגה שלהם לציבור היא ידועה.

אורי מקלב: אתמול ניהלת כאן דיון בנושא המגורים למגזר החרדי – אז יש קבוצה של רפורמים שמגישים מכתב נגד זה: אל תבנה להם שיכונים בגלל שבבית הכנסת יש עזרת נשים וזו אפליה מגדרית ולכן אסור לבנות להם ערים.

אורי מקלב: קבוצת אינטרסים כלכליים שעשו הון ממכירת תכנים ודברים כאלה לציבור החרדי והם באו אליך.

אורי מקלב: אתה שבוי, אני אומר לך את זה בצורה הכי לא פוגענית, אני רוצה לדבר איתך בצורה הוגנת.

אורי מקלב: אין כאן בעיה רק של הקהילה החרדית, כל אחד שרוצה יכול.

אורי מקלב: לא מסתכלים אם אתה חרדי או לא חרדי.

אורי מקלב: מי שרוצה להשתמש עדיין בתקשורת ישנה יותר במכשיר שהוא לא סמרטפון ולא תומך בדברים אחרים.

אורי מקלב: חשבת שאולי זה הכרח – פנו אליך עשרות אלפים, אולי 100 אלף איש חתמו שהם עושים את זה מרצון, אף אחד לא מכריח אותנו.

אורי מקלב: אם תשנה את זה אנחנו לא נחזיק טלפונים.

אורי מקלב: אתה הולך להקשות את החיים להורים ולילדים.

אורי מקלב: אחרי שיכנסו לתוקף התקנות שלך, מוסדות החינוך וההורים לא יאפשרו לילדים לקחת טלפון למקומות שהם צריכים, לבתי הספר ולמקומות אחרים ויהיו קשיים גדולים מאוד.

אורי מקלב: היום אימא יכולה לסכם עם הבת שלה אחרי בית הספר, אתה שולח ילד למקום ואז בטלפון אתה יודע מה איתו.

אורי מקלב: לא תהיה את האפשרות הזאת.

אורי מקלב: לא ידענו שצריך להתפלל שיהיה שר תקשורת שלא ירדוף את הציבור החרדי.

אורי מקלב: לא ידענו שגם על זה צריך להתפלל.

אורי מקלב: ידענו על שר האוצר, לא ידענו על שר התקשורת.

אורי מקלב: בתוך העיסוקים שלך, מישהו התערב בקהילת האמיש בארצות הברית איך הם מתנהלים?

אורי מקלב: לקחת מידה של אוטונומיה.

אורי מקלב: אתה לא תיתן אוטונומיה בציבור החרדי.

אורי מקלב: איזו אוטונומיה בציבור החרדי?

אורי מקלב: הציבור רוצה להתנהל.

מיכאל ביטון: הרב מקלב, דבריך נאמרו בתוקף.

אורי מקלב: אין אוטונומיה לרודנות – האוטונומיה הזאת היא השקפת החיים שלך עוד לפני שנכנסת להיות שר התקשורת.

אורי מקלב: יש ציטוטים מהדברים שלך על הציבור החרדי בנושא - - - תעזוב אותו, תן לו לחיות.

אורי מקלב: באים אליך הרבנים הכי מכובדים, זקנים, באו אליך אדמו"רים, ביזו את עצמם לבוא אליך ללשכה.

אורי מקלב: אני לא מדבר אם התייחסת יפה או לא יפה, לא אכנס לזה.

אורי מקלב: באו להגיד לך שהם מיצגים קהילות, הם מבקשים: תן לנו את החופש להתנהל.

אורי מקלב: אני מקווה שכולכם יודעים, כל מה שיש בקומה כשרה, אדוני היושב-ראש, יש אפשרות לקנות מכשיר פלאפון שלא תומך בהרבה תכונות ואין בו תכנים.

מיכאל ביטון: הרב, אמרת את זה טוב ובלי צעקות.

מיכאל ביטון: זה היה תקיף אבל בלי צעקות.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: השר יתייחס.

מיכאל ביטון: חברת הכנסת לימור מגן תלם, בבקשה.

אורי מקלב: רק עוד מילה אחת.

אורי מקלב: אין בעיה של התניידות.

אורי מקלב: בתוך הקומות הכשרות גם חברת פרטנר וגם פלאפון וחברות אחרות - - -

מיכאל ביטון: מקלב, אמרת את זה.

מיכאל ביטון: תן לו.

מיכאל ביטון: אם אתה רק תגיד והוא לא יגיב – אז מה עשינו?

אורי מקלב: יש אפשרות להתניידות בין החברות.

מיכאל ביטון: חברת הכנסת לימור מגן תלם, בבקשה.

לימור מגן תלם: תודה, אדוני.

לימור מגן תלם: השאלה שלי לגבי הפיקוח על הרשתות החברתיות.

לימור מגן תלם: דיברת בחצי משפט על הרפורמה הצפויה בפיקוח על הרשתות.

יועז הנדל: על האינטרנט.

לימור מגן תלם: על האינטרנט, אבל עם דגש על הרשתות החברתיות.

לימור מגן תלם: הייתי רוצה לשמוע מתי זה יהיה, איך זה יהיה בדגש על הנושא של המוקדים הטלפוניים, של השירות לקוחות, של הבוטים וגם הנושא של ההתערבות בתכנים.

מיכאל ביטון: תודה לימור.

מיכאל ביטון: מופת לחדות ותמציתיות.

מיכאל ביטון: חבר הכנסת מרגי, בבקשה.

יעקב מרגי: תודה, אדוני היושב-ראש.

יעקב מרגי: אחד מהתפקידים החשובים של ועדות הכנסת זה כשר בא לוועדה ומציג את העשייה.

יעקב מרגי: אני נחשפתי לטמפרמנט, לקצב של העבודה של השר הנוכחי ושל המנכ"לית בקדנציה הקודמת.

יעקב מרגי: אין ספק שהתחומים של משרד התקשרות הם לא כמו משרדי ממשלה אחרים.

יעקב מרגי: אפשר להעביר קדנציה בנמנום ואף אחד לא ירגיש.

יעקב מרגי: יש פעלתנות, יש רצון, מזיזים דברים.

יעקב מרגי: בקצרה לגבי הדואר.

יעקב מרגי: בבית הזה יש הרבה דברים טובים שנעשים כשרוצים ועושים ויש גם פופוליזם שמשק וגם כוחות כלכליים אינטרסנטיים.

יעקב מרגי: לצערי הרב, חלק גדול מחברי הכנסת גם לא יודעים לעשות את זה במידה מאוזנת.

יעקב מרגי: נכון, הדואר כפי שהוא היום, אין לו הצדקה בהתנהלות שלו.

יעקב מרגי: במצב הביניים הזה צריך לעשות הכול.

יעקב מרגי: יש גוף כלכלי גדול מאוד עם הרבה כוח גם כלכלי וגם כוח בכנסת – יצא שהמבנה של הקואליציה הזו יש לו הרבה – וצריך לדעת שהאומץ הציבורי שלנו נבחרי הציבור לומר להם בפנים: אתם צודקים, בשלב הביניים הזה צריך לעשות כך, הדרך היא כזו ושהיעד הסופי הוא כזה.

יעקב מרגי: מישהו צריך להחיות הרע ולעשות את זה.

יעקב מרגי: אבל זה רע שבסופו של תהליך יהיה טוב.

יעקב מרגי: אני מחזק את ידיכם שתצלחו את המשימה הזו.

יעקב מרגי: פריסת הסיבים – חוקקנו את זה, הזכרתם את זה בוועדה.

יעקב מרגי: אבל עדיין אני חושש.

יעקב מרגי: אני התנדבתי לדלג על הפריסה האוניברסלית ולעשות את הקרן.

יעקב מרגי: אבל החשש שלי כמו שרואים בקרן העושר ובקרן הגז שהדברים יגררו.

יעקב מרגי: צריך לראות איך אתם כמשרד מובילים ומעצימים.

יעקב מרגי: ה-70% יקרו.

יעקב מרגי: זה תהליך בתחרות.

יעקב מרגי: אתה יודע איזה תחרות יש בחיבור צרכני גז ביתי לבניינים שנשנים?

יעקב מרגי: יש תחרות וזה יהיה.

יעקב מרגי: תעבדו על ה-30% היום.

יעקב מרגי: זה סוד ההצלחה.

יעקב מרגי: ה-70% יקרו איתך או בלעדיך כי הכוחות הכלכליים בשוק ידחפו את זה.

יעקב מרגי: ה-30% זה התפקיד שלך והיעד ולראות בתרגילים "בתחבולות תעשה לך מלחמה" איך מושכים את החברות ואת כל מי שמשחק במגרש למרכז החדש כדי ש-95% יהיה בהקדם, לא צריך לחכות 10 שנים.

יעקב מרגי: אין סיבה לחכות 10 שנים.

יעקב מרגי: באמת התנדבתי ולמזלי לא קרעו אותי על כך כל הגופים, התנדבתי כי באמת ראיתי צורך לאומי לחבר את מדינת ישראל.

יעקב מרגי: אני רוצה בקצרה, לא כפי שעשה חבר הכנסת מקלב בהרחבה, להעלות את הסוגיה של קווי התוכן והקומה הכשרה.

יעקב מרגי: אני קורה לך, אין לי ספק שיש לך כוונות טובות – אתה יודע מה, מקלב, אתה עושה לך חיים קלים כשאתה חושב שזה רק הרפורמים.

אורי מקלב: גם גופים כלכליים.

יעקב מרגי: זה גם גופים כלכליים בתוך החברה החרדית.

יעקב מרגי: יש לי בדיחה ובזה אני אסיים.

יעקב מרגי: כששואלים אותי "מה נשמע?

יעקב מרגי: " אני לא אומר: ברוך השם.

יעקב מרגי: כששואלים אותי "מה שלומך?", אני אומר: ברוך השם.

יעקב מרגי: כששואלים אותי "מה נשמע?", אני אומר: תלוי איפה אתה שם את האוזן.

יעקב מרגי: השאלה היא באמת מה הצורך.

יעקב מרגי: זה ציפור הנפש לש החברה החרדית: קווי התוכן והקומה הכשרה.

יעקב מרגי: צריך לעשות את זה בשום שכל.

יעקב מרגי: אין לי ספק שתיכנס לזה.

יעקב מרגי: מה שלא פוגע בעקרונות הבסיסיים של התחרות, של האוניברסליות, לא צריך לגעת בו.

יעקב מרגי: אם מישהו מנצל את זה כלכלית, צריך לראות איך לא שופכים את התינוק עם המים.

מיכאל ביטון: תודה, הרב מרגי.

מיכאל ביטון: חבר הכנסת ארבל, ברוך הבא.

מיכאל ביטון: תן לי לראות אותך הרבה יותר בוועדת כלכלה.

משה ארבל: תודה.

משה ארבל: בעזרת השם.

משה ארבל: ועדת חוקה בקומה ראשונה, זה הרבה דרגות לעלות.

אורי מקלב: כאן זו קמה כשרה.

יעקב מרגי: הוא אוהב את גלעד קריב, הוא מבלה שם.

משה ארבל: אני אוהב כל אחד מישראל ומתפלל עליו שיחזור בתשובה שלמה.

אורי מקלב: יש פה גם דברי תורה.

אורי מקלב: יש פה קומה כשרה.

מיכאל ביטון: כתוב בתורה שגם אם אתה במחלוקת עם מישהו, אין מצווה לשנוא אותו.

מיכאל ביטון: אפשר להיות במחלוקת ואין מצווה לשנוא.

מיכאל ביטון: לא תשנא את אחיך בלבבך.

יעקב מרגי: יש מושג: "את והב בסופה".

יעקב מרגי: נאבקים, רחוקים ובסוף אהבה.

מיכאל ביטון: אשריך.

משה ארבל: אחרי שפתחנו בענייני אהבת חברים.

משה ארבל: קיבלתי פניות רבות לקראת הרפורמה המיועדת בדואר מבעלי סוכנויות.

משה ארבל: הם החוליה הכי פגיעה ברפורמה הזו.

משה ארבל: הם נמצאים בחוסר ודאות מוחלט.

משה ארבל: בסוף אלה בעלי עסקים קטנים שהלכו והשקיעו ושמו ערבויות כדי לבנות בית ולשלם משכנתה ולהאכיל ילדים.

משה ארבל: מסתכלים עליהם כחלק מגוף גדול וענק שנקרא דואר ישראל, אבל זה לא המצב.

משה ארבל: הם בעלי משפחות קשות יום, בחלקם ממש מפרנסים בקושי את הבית.

משה ארבל: אם לא ניתן את הדעת כדי לתת להם עוגן ויציבות כלכלית בחוסר הוודאות, להכניס אותם לשולחן בכלל.

משה ארבל: כשיושבים, יושבים עם דואר ישראל, יושבים עם ועד העובדים.

משה ארבל: הסוכנים כעצמאים נמצאים מחוץ למעגל הזה.

משה ארבל: הם מרגישים פחד אמיתי, ממש פחד קיומי על הבית, על המשפחה, על תשלומי המשכנתא, על בית הספר, על מוסדות החינוך.

משה ארבל: זה אירוע משמעותי וגדול שצריך לקחת אותו.

משה ארבל: אני בטוח שגם צוות לשכתך וגם המנכ"לית ייקחו את זה לתשומת ליבם.

מיכאל ביטון: תודה רבה, ארבל.

מיכאל ביטון: אתה נוגע בנקודה מאוד חשובה.

מיכאל ביטון: עשרות ויותר ספקים של הדואר יושבים בסוכנויות האלה.

מיכאל ביטון: זה סוג של הפרטה זוחלת כי כאילו אתה נכנס לדואר, אבל אתה נכנס לעסק שנותן שירות לדואר ומנגנוני ההתחשבנות הם כאלה שיוצרים רווחיות מוגבלת – תלוי איזה סניף, מה הפעילות ואיפה הוא ממוקם – אבל לחלק מהם בפריפריה זו רווחיות מוגבלת כבר כיום.

מיכאל ביטון: חבר הכנסת מופיד מרעי, הצטרפת וקיבלת זכות לשאול את השר ואת המנכ"לית כל מה שליבך חפץ בענייני משרד התקשורת.

מיכאל ביטון: בבקשה.

מופיד מרעי: תודה רבה, בוקר טוב, כבוד היושב-ראש.

מופיד מרעי: תבורך על הדיונים.

מופיד מרעי: היו לי שיחות ארוכות עם השר יועז וההכרות לא מעכשיו.

מופיד מרעי: חלק גדול מהבעיות העליתי בפני השר, בעיקר תשתיות בפריפריה, במיוחד בישובים המרוחקים, יישובי קו העימות, הישובים הדרוזים והלא יהודים.

מופיד מרעי: אני מוכרח להגיד שחלק מתקדם.

מופיד מרעי: כלומר, גם השיחות שלי עם האנשים, עם בזק, על קידום התשתיות, סיב אופטי, אינטרנט מהיר.

מופיד מרעי: הדברים מתקדמים ועל פניו רואים שיש תוכנית ויש יעד וכיוון ברור.

מופיד מרעי: שני דברים חסרים פה: להאיץ את התוכנית, כי בסופו של דבר מה מפריע לנו בעקבות חוסר תכנון?

מופיד מרעי: אי-הנגשת אזורי תעשייה ותעסוקה ואי הקמת מפעלים.

מופיד מרעי: אני זוכר את זה כראש רשות – הייתי גם בחורפיש וגם ראש ראשי הרשויות הדרוזיות והצ'רקסיות – כשאתה מדבר עם בעל מפעל ואתה מציע לו מפעל שהתפנה או אולם חתונות שיהפוך למפעל, הוא אומר לך: יש תשתית תקשורת?

מופיד מרעי: אני יכול לעבוד משם?

מופיד מרעי: יש הנחות ארנונה?

מיכאל ביטון: מה מצב הסיב האופטי ברשויות דרוזיות?

משה ארבל: לפי מה שהמשרד מציג, לכל רשות דרוזית יש היום כמעט שני תאגידים.

משה ארבל: במקום תהיה ראייה של פריסה רחבה, פריסה ארצית, הנתונים שהמשרד מציג כאן מראים שלחורפיש יש היום שתי חברות.

יועז הנדל: המשרד של החברות שם, אבל הן פורסות בכל מקום.

משה ארבל: כתוב: אזור מתן שירות.

יועז הנדל: לא.

יועז הנדל: זה האזור שהן קיימות בו.

יועז הנדל: דיברתי קודם על חברות פיראטיות שהסדרנו אותן, נתנו לנן או גזר או מקל, זה מה שאתה רואה.

יועז הנדל: אבל הן יכולות לפרוס במקומות אחרים.

יועז הנדל: יש להן הגבלה של מספר בתים, לא הגבלה של אזור.

מופיד מרעי: מדברים על נקודות חלוקה, כן?

מופיד מרעי: אני מדבר כרגע על תשתיות יותר מאשר על נקודות חלוקה.

מיכאל ביטון: אז מה קורה ברשויות הדרוזיות?

מופיד מרעי: המצב רע.

מופיד מרעי: המצב לא טוב.

מופיד מרעי: אין סיב אופטי, אין אינטרנט מהיר בחלק מהיישובים.

מופיד מרעי: אנחנו נתקלים בבעיות.

מופיד מרעי: התעשייה והקמת מפעלים שמבוססים – הרי היום אתה יכול להקים מפעל בחורפיש והוא יכול לתת מענה בלוס אנג'לס, אין בעיה, אבל צריכות להיות תשתיות תקשורת.

מופיד מרעי: את זה אין לנו, אדוני היושב-ראש.

מופיד מרעי: כמו שאמרתי קודם, המצב לא טוב.

מופיד מרעי: המצב הוצג לשר בפ"ע שלי עם השר.

מופיד מרעי: יש תוכנית עבודה, יש תוכנית של חלוקה בין היישובים.

מופיד מרעי: אגב, לא כל הישובים הם של בזק, יש של בזק ויש חברות אחרות, כך הבנתי מהשר.

מופיד מרעי: אבל בס הכול, בנושא תשתיות הנושא בסדר.

מופיד מרעי: בנושא חלוקת הדואר, יש יותר מדי נקודות חלוקת דואר, לדעתי, כי זה הפך להיות פיראטי או פרטי יותר נכון.

מופיד מרעי: בכל יישוב יש 4-3.

מופיד מרעי: אנחנו הופכים להיות אזוריים – אתה לוקח לדוגמה את חורפיש, היא הפכה להיות אזורית לדובב, שאשא ולכל הישובים מסביב.

מופיד מרעי: חורפיש הפכה להיות מרכז החיים שלהם.

מופיד מרעי: זה בסדר, זה מרכז את הפעילות האזורית וחשוב שתהיה פעילות אזורית בנושא הזה כי אם לא נלך על פעילות אזורית אלא נלך רק על פעילות נקודתית יישובית, אנחנו בסוף לא נמצא את עצמנו, להערכתי.

מופיד מרעי: אלה הדברים שאני חושב שקיימים.

מופיד מרעי: לסיכום.

מופיד מרעי: ככל שמשרד התקשורת יאיץ את תשתיות התקשורת, יתחיל מהר בטאט ויסיים בירוחם בדרום, ואחרי זה שיתפנה למרכז.

מיכאל ביטון: או דרומה: מצפה רמון, עזוז.

מיכאל ביטון: יש עוד, אילת, הרי אילת, ניצנה.

מופיד מרעי: קדש ברנע.

מיכאל ביטון: וכן על זה הדרך.

מופיד מרעי: - - - נכנסים דרך קוד סמל לכיוון אום - - -

מיכאל ביטון: כל המדינה צריכה להיות.

מופיד מרעי: המסר הוא ברור.

מיכאל ביטון: בערבה, במקומות כאלה זה טוב מאוד.

מופיד מרעי: כן.

מופיד מרעי: אתה מגיע מירוחם, לא סתם אמרתי ירוחם, שנינו היינו גם ראשי ערים במקביל.

מופיד מרעי: חשוב לנו ואנחנו פה כדי לייצג את הפריפריה בכל התחומים, אבל פה נקודתית בנושא התקשורת ותשתיות התקשרות.

מופיד מרעי: טוב שזה ייעשה כמה שיותר מוקדם, זה יטיב עם התושבים.

מופיד מרעי: תודה רבה.

מיכאל ביטון: אוסאמה סעדי, ברוך הבא.

אוסאמה סעדי: סבח אל ח'יר.

אוסאמה סעדי: אני מסכים לכל מילה שאמרת.

אוסאמה סעדי: דיברת רק על ערבים או על פריפריה?

מיכאל ביטון: אוסאמה, אתה רוצה לשאול, כי אני עובר לנציגי ציבור אחרים.

מיכאל ביטון: אתה רוצה לשאול את השר שאלה?

מיכאל ביטון: בבקשה.

אוסאמה סעדי: בוקר טוב, אדוני היושב-ראש, סבח אל ח'יר, בוקר טוב לכבוד השר.

אוסאמה סעדי: אני כבר שיגעתי את השר פעם בעניין אנטנות בעראבה וכל הזמן אמרתי לו שאין קליטה.

אוסאמה סעדי: המצב הוא שעדיין אין קליטה.

משה ארבל: לא יכולנו לנחם אבלים - - -

אוסאמה סעדי: בדיוק.

אוסאמה סעדי: הייתי שלושה ימים באבל בעראבה על מות דוד שלי לפני שבוע.

מופיד מרעי: סַלַאמֵת רַאסַכּ.

אוסאמה סעדי: תיסלם, תיסלם.

אוסאמה סעדי: מתקשר יושב-ראש הכנסת, מתקשר מנכ"ל הכנסת, חברי כנסת, שרים – כלום, נאדה, אין.

אוסאמה סעדי: אבל זה מתקדם כי הסמנכ"ל שלך, רוני חורי, היה בעראבה, הייתה ישיבת עירייה.

אוסאמה סעדי: עכשיו עשו מיפוי, שמים כמה אנטנות ואז זה ייצא לדרך, אני מקווה, סוף סוף.

אוסאמה סעדי: אבל זו לא בעיה של עראבה, אתה יודע.

אוסאמה סעדי: יש בעיות קליטה כמעט בכרוב היישובים הערביים.

אוסאמה סעדי: אמרתי לך בפגישה הייתה לנו שצריך להסביר כי ברגע שאתה מסביר שריפת אנטנות וכל הדברים האלה עושה הפוך – השירות יותר גרוע הקרינה יותר גבוהה.

אוסאמה סעדי: אני מבקש גם ממך וגם מכבוד המנכ"לית שתעשו מסע הסברה כדי שאנשים לא יפחדו.

אוסאמה סעדי: תשתפו אפילו רופאים מבחינה רפואית ומדעית.

אוסאמה סעדי: אתם עושים את זה, אבל תעשו את זה בשפה הערבית, אפילו עם ראשי מועצות ערביות.

אוסאמה סעדי: אני מציע כנס לראשי מועצות בזום כדי להסביר להם שתשפרו את הקליטה.

אוסאמה סעדי: עכשיו בעידן הזום ולימודים מרחוק, זה חשוב מאד.

אוסאמה סעדי: היום בוועדת הפנים עשינו תקנו שישיבות של עיריות ומועצות אפשר יהיה לעשות בזום, אז תאר לעצמך מה עושים בלי קליטה.

אוסאמה סעדי: בעניין הסיבים האופטיים, פניתי אליך בשאילתה וגם דיברנו על זה.

אוסאמה סעדי: מפת היישובים, ברגע שאתה מעלה את המפה – בטח חברי מופיד דיבר על זה – אין הרבה יישובים ערביים, למשל, עראבה אין, סכנין יש.

אוסאמה סעדי: הם יישובים סמוכים.

אוסאמה סעדי: ברגע שמגיעים ליישובים האלה נעשה את זה.

מופיד מרעי: זה קריטי לתעשייה עתידית.

אוסאמה סעדי: זה קריטי לכולם: גם לחינוך, גם לתעשייה, גם לעסקים.

אוסאמה סעדי: היום זה מצרך בסיסי.

מיכאל ביטון: תודה אוסאמה.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

אוסאמה סעדי: אני יודע שאתה כל הזמן מדבר על זה, הדגל שאתה מוביל עם המשרד והמנכ"לית.

משה ארבל: - - - ביקשו כל הזמן סיבים ההתנחלויות.

מיכאל ביטון: חבר הכנסת ארבל, פעם אחרונה שאתה מעיר הערות מהיציע.

מיכאל ביטון: בו לכיסא שלך כחבר כנסת.

מיכאל ביטון: בוא לפה.

מיכאל ביטון: בו לידי, קרוב אליי.

אוסאמה סעדי: אנחנו נגד זה ונגד ההתנחלויות אבל זה - - -

מופיד מרעי: היושב-ראש, יש לי עוד שאלה לשר.

מופיד מרעי: אדוני השר, לא יצא לנו לשאול אותך אבל כמה עובדים במשרד התקשרות הם לא מהמגזר היהודי?

אוסאמה סעדי: ערבים.

אוסאמה סעדי: מה זה לא מהמגזר היהודי?

מופיד מרעי: יש גם צ'רקסים, אל תזלזל.

מופיד מרעי: ערבים, דרוזים, צ'רקסים.

מופיד מרעי: אני יורד לרזולוציה של הדברים.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: איתמר אביטן, ארגון העובדים בקולנוע ובטלוויזיה.

מיכאל ביטון: כל הדוברים הבאים, יש לכן בין 2 ל-3 דקות להגיד את עמדתכם.

מיכאל ביטון: בבקשה, איתמר אביטן.

איתמר אביטן: תודה לך, כבוד היושב-ראש.

איתמר אביטן: אני מייצג את כל עובדי הקולנוע והטלוויזיה במדינת ישראל.

איתמר אביטן: אנחנו נמצאים פה גם מטעם השחקנים והבמאים.

איתמר אביטן: אנחנו באים לדבר על הבעיות שלנו.

איתמר אביטן: תכננתי להגיד דברים אחרים אבל כאב לי לשמוע על הדאגה לעובדי הדואר.

איתמר אביטן: נכון, יש 5,500 עובדי דואר, אבל יש גם 6,000-5,500 יוצרים ועובדים וגם לנו יש משפחות וגם לנו יש ילדים וגם אנחנו צריכים לאכול.

איתמר אביטן: להגיד שבספט

איתמר אביטן: מבר אולי תהיה חקיקה, אף אחד לא דיבר על המשמעות הכלכלית של זה, אז בואו ואני אספר לכם.

איתמר אביטן: פחות מ-40-30 מיליון שקל השקעה בתוכן ביצירה ישראלית.

איתמר אביטן: יס מעבירים את המנויים שלהם בצורה מטורפת לאינטרנט.

איתמר אביטן: הם גם לא מחויבים לאיכות, כפי שאתה יודע, לכן הטלוויזיה שלך לא משנה אם תראה או לא תראה עם הממיר בבית כי אין מחויבות לאיכות.

איתמר אביטן: הם פשוט בורחים מהרגולציה.

איתמר אביטן: זה נזק אדיר לנו.

מיכאל ביטון: צריך לבדוק באיזו זכות חברות עוברות לשידור באינטרנט.

מיכאל ביטון: הן אמורות לתת לנו שידור מסוים.

איתמר אביטן: אין זכות.

איתמר אביטן: ברישיון הם מחויבים לשדר בלוויין.

איתמר אביטן: אין אכיפה.

איתמר אביטן: הם התחייבו עד 2026 לשדר בלוויין.

מיכאל ביטון: אני מבין שגם הוט עושה בלון ניסוי.

איתמר אביטן: כולם עושים מה שהם רוצים.

יועז הנדל: מה זה "אין אכיפה"?

יועז הנדל: צריך לחוק.

מיכאל ביטון: הזיכיון שלהם - - - שירות בלוויין.

יועז הנדל: אין מניעה.

יעקב מרגי: אין מניעה היום, לכן צריך את החוק.

מיכאל ביטון: הזיכיון שלהם זה להביא שירות בלוויין - - -

יועז הנדל: לא.

יועז הנדל: לא.

מיכאל ביטון: אז מה הזיכיון?

יועז הנדל: לשדר.

יועז הנדל: באינטרנט אתה לא צריך כלום.

יועז הנדל: זה מה שהסברתי להם.

יועז הנדל: כל הזמן שהם מתווכחים, אז בינתיים כולם עוברים לאינטרנט.

יעקב מרגי: לכן צריך את החוק.

איתמר אביטן: אני לא יודע עם מי להתווכח.

איתמר אביטן: אשמח להתווכח.

איתמר אביטן: אני אפילו לא יודע עם מי להתווכח.

איתמר אביטן: הקימו את ועדת שכטר, הקימו את ועדת אייל ואחריה הקימו את ועדת פולקמן באוגוסט 2020 שנתנה את אותן המלצות של שכטר ואת אותן המלצות של אייל.

איתמר אביטן: זאת אומרת, כל פעם אנחנו עוברים ואנחנו נמצאים במצב שמדברים איתנו שאולי בספטמבר 2022, שנתיים אחרי הקמת הוועדה, אולי תקבל תזכיר.

איתמר אביטן: אני מת להתווכח עם מישהו – עם מי?

איתמר אביטן: יושבים כל האיגודים, 90% מהאיגודים בפורום אחד, מסכימים זה עם זה.

איתמר אביטן: תנו לנו להתווכח עם מישהו.

איתמר אביטן: אני לא יודע על מה המחלוקות.

איתמר אביטן: צריכים להבין.

איתמר אביטן: בהתחלה הדימום היה יחסית סביר כי היה את סלקום ופרטנר.

איתמר אביטן: ברגע שיס עברו לאינטרנט, זה כבר דימום מאסיבי.

איתמר אביטן: יש השקיעו 140 מיליון שקל בתעשייה שלנו.

איתמר אביטן: מחצית מהמנויים שלהם נכון לאתמול כבר באינטרנט.

איתמר אביטן: זאת אומרת, 70 מיליון שקל נעלמו.

איתמר אביטן: עד סוף השנה הם יעבירו כמעט את כל המנויים שלהם לאינטרנט.

איתמר אביטן: הם עוברים לקוח-לקוח כמו שעברו אותך - - -

יועז הנדל: מאיפה הנתון הזה שהם ירדו ל-70 מיליון?

יועז הנדל: יש לך נתון שהם ירדו להשקעות של 70 מיליון?

איתמר אביטן: כבוד השר, אני מתנצל כי הנתונים האחרונים שפורסמו על-ידי מועצת הכבלים והלוויין הם מלפני 4 שנים.

איתמר אביטן: אנחנו מנסים להבין בערך.

איתמר אביטן: אם הנתונים היו מתפרסמים כל שנה, אולי כולנו היינו יודעים.

יעקב מרגי: זה טבעי.

יעקב מרגי: זה אך טבעי.

יעקב מרגי: אם האינטרנט הפך להיות - - -

יועז הנדל: אני רוצה לדעת אם יש נתון.

יועז הנדל: אם הוא משער, זו השערה.

יועז הנדל: יש השערה ויש נתון.

איתמר אביטן: נכון.

איתמר אביטן: לצערנו אנחנו צריכים לשער כי השקיפות במועצת הכבלים והלוויין ובמועצת הרשות השנייה מועטה.

איתמר אביטן: אנחנו בדימום מאסיבי ואנחנו פונים בתחינה גם למציאת פתרון זמני.

איתמר אביטן: אם החקיקה היא עד כדי כך מסובכת, למרות שהיו 4 תזכירים ב-10 השנים האחרונות וצריכים עוד פעם לבנות תזכיר, אז לתת משהו, לתת עזרה ראשונה.

איתמר אביטן: כבוד השר, ניתן לשנות בתנאי הרישיון בלי צורך בוועדה.

איתמר אביטן: יש סעיף ברישיון שאומר שככל שזה פוגע ביצירה המקומית, סעיף מיוחד בתנאי הרישיון.

איתמר אביטן: בחתימה אישית שלך אתה עוזר לנו לפחות לצלוח את השנה הנוכחית.

איתמר אביטן: בדיוק כמו שעזרתם לקשת ורשת לפני שבועיים פה והבאתם הוראת שעה, תנו גם לנו עזרה.

איתמר אביטן: עזרה ראשונית.

איתמר אביטן: אני לא אומר שצריך לשנות את הכול אבל לפחות ב-2022.

איתמר אביטן: אנחנו כבר יודעים מה הולך להיות ב-2022: חיתוך מאסיבי בעולם השקעות הפקות המקור.

איתמר אביטן: אמר לי את זה מנהל התוכן של יס.

איתמר אביטן: הוא אמר לי: אין לי כבר כמעט הפקות להוציא, אין כסף.

איתמר אביטן: לא שאין כסף לחברה.

איתמר אביטן: החברה אומרת שהיא לא מחויבת ולכן היא לא תשקיע.

איתמר אביטן: אנחנו מבקשים מכם, חברי הכנסת, כבוד היושב-ראש, השר, המנכ"לית, עזה ראשונה, עזרה זמנית לצלוח את השנה הזאת.

איתמר אביטן: אנחנו בעד החקיקה, אנחנו בעד הראייה שלכם של ועדת פולקמן.

איתמר אביטן: היא חייבת לעבור.

איתמר אביטן: אנחנו נעשה את הכול לבוא לפה לוועדה ונדון על העתיד ועל ההסדרה של עולם האינטרנט.

איתמר אביטן: אני מסכים עם כל מילה שאמרת, כבוד השר.

איתמר אביטן: אבל הזמן נגמר, היוצרים יברחו לארצות הברית, העובדים כבר ינסו לחפש עבודות אחרות.

איתמר אביטן: לא תישאר פה תעשייה.

איתמר אביטן: תודה.

מיכאל ביטון: תודה לך.

מיכאל ביטון: זהר אלטמן מלובי 99.

מיכאל ביטון: כל הדוברים ונציגי ציבור, אני מבקש לדבר בין 2 ל-3 דקות, קצר ולעניין.

זהר אלטמן רפאל: תודה רבה.

זהר אלטמן רפאל: רציתי לשאול את כבוד השר בנוגע לסוגיה של מתן התר להקמת חברות חדשות שתידון בימים אלה במשרדה תקשורת אחרי שוועדת פולקמן לא הצליחה להגיע להכרעה בסוגיה הזאת.

זהר אלטמן רפאל: היום, עצם ההתערבות של בעלי שליטה בתכנים היא כבר ידועה ומוכחת וזה עולה בהרחבה בעדויות.

זהר אלטמן רפאל: האם לפני שנותנים התרים לעוד חברות חדשות, לעוד בעלי הון מרובי אינטרסים כלכליים, לא צריך להבטיח קודם שהתוכן מנותק לחלוטין מההשפעה של בעלי השליטה.

זהר אלטמן רפאל: אני אתן דוגמה מהתקופה ה אחרונה שראינו לפני חקיקת המס על המשקאות הממותקים.

זהר אלטמן רפאל: ראינו בחדשות 12 סיקור שלילי מאוד למיסוי הזה ולמיסוי הדייאט בפרט בלי כל גילוי נאות על בעלי השליטה, משפחת ורטהיים, בערוץ.

זהר אלטמן רפאל: לפני שנותנים עוד חברות חדשות לאותם טייקונים, צריך לשמור במאה אחוז על ההפרדה הזאת בין התוכן - - -

יעקב מרגי: מי יכול להעז לדבר עליהם?

יעקב מרגי: כל הכבוד ללובי 99.

יעקב מרגי: אנחנו כנבחרי ציבור - - - כל הכבוד לה.

זהר אלטמן רפאל: אני מפנה שאלה, אני יודעת שהסוגיה הזאת כרגע נמצאת בדיוני.

זהר אלטמן רפאל: אשמח לשמוע איזה מנגנוני הגנה לעצמאות של חברות החדשות ולניתוק המוחלט מבעלי השליטה אתם מבקשים לעגן בחוק הזה.

יעקב מרגי: האם תיבחן כמו בחוק הריכוזיות כי גוף פיננסי לא יהיה עם גוף ריאלי.

מיכאל ביטון: ליאור תמאם, מנכ"ל איגוד התסריטאים, בבקשה.

יעקב מרגי: זה הולך ביחד עם אביטן.

ליאור תמאם: שלום לוועדה.

ליאור תמאם: אני לא אאריך על הדברים שאיתמר אמר – מרגי עוקץ שזה הולך ביחד - - -

יעקב מרגי: הוא שמע אותי.

ליאור תמאם: אני שומע אותך, חבר הכנסת מרגי.

ליאור תמאם: אני רוצה להוסיף על הדברים שאמר איתמר.

ליאור תמאם: עולם התעשייה האודיו-ויזואלית והתוכן האודיו-ויזואלי בישראל הוא לא רק תעשייה עם עובדים שצריכים לקנות אוכל.

ליאור תמאם: יש פה פגיעה תרבותית משמעותי שבמשך שנים ארוכות זוכה להתעלמות ממשרד התקשרות.

ליאור תמאם: לא להתעלמות, חלילה, מאז שנכנס שר התקשרות יועז הנדל היא לא זוכה להתעלמות, אבל הדברים לוקחים המון זמן, הם מתארכים מאוד.

ליאור תמאם: מצדנו אין שום התנגדות לתזכיר חקיקה או לדברים כפי שנאמרו על-ידי השר.

ליאור תמאם: אנחנו קוראים, מבקשים מהשר לזרז את הדברים ככל שניתן.

ליאור תמאם: הנק הוא נזק לא רק נוכחי אלא גם נזק עתידי.

ליאור תמאם: יוצרים ותסריטאים מתחילים לעבוד בעולם הגלובאלי הזה, מתחלים לכתוב באנגלית, מתחילים לכתוב על נושאים שאינם ישראלים.

ליאור תמאם: התרבות שלנו, כפי שהיא נשקפת מהמסכים שלנו, נפגעת באמת.

ליאור תמאם: אני רוצה לציין שהישראלי צופה הרבה בטלוויזיה, הישראלי נהנה מצפייה בטלוויזיה.

ליאור תמאם: היא עורק פריחה עיקרי של התרבות שלו.

ליאור תמאם: אני מבקש, היות ואלה שאלות לשר, לשאול את השר האם הדברים באמת נלקחים בחשבון גם במונח התרבותי שלהם ולא רק במונח הטכנולוגי והכלכלי, ששניהם חשובים ואנחנו תומכים בהם.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: יש הערות שאומרות שבזמן שאין חקיקה חברות בורחות מהאחריות שלהן למימון הפקות מקור בישראל בכל מיני שיטות.

מיכאל ביטון: אתם צריכים אולי להוציא הוראת שעה או צו או פעולה דחופה, הוראת שעה שאומרת שתקצוב הפקות מקור יהיה באותו היקף של שנים קודמות גם השנה, בממוצע של 3 השנים הקודמות, עד לחקיקה שתסדיר את הנושא.

מיכאל ביטון: אבל אם החברות בורחות והיזמים והמפיקים וכל מי שעוסק בהפקה ותוכן, מצבו נפגע בשיטה זוחלת, אולי הוראת שעה עד שיבוא החוק הגדול.

מיכאל ביטון: גם להערה הזאת אני מבקש שתתייחסו בהמשך.

יוחאי רוטנברג: תודה רבה לכם, תודה רבה לשר.

יוחאי רוטנברג: אנחנו מבינים שהשר מתכוון לעשות שינוי של התבחינים להגשת התמיכות לשנים 2022 והלאה.

יוחאי רוטנברג: אנחנו מבקשים להיפגש איתך כי עד עכשיו סירבת להיפגש איתנו, כולל אנשים שורדי שואה שביקשו להיפגש איתך, כולל פייסבוק live שעשית ושאלו אותך הרבה מאוד שאלות מהערבה ועד הצפון וסירבת להתייחס - - -

מיכאל ביטון: יוחאי, אמרת את זה.

מיכאל ביטון: השר, אתה יכול להיפגש איתם?

יועז הנדל: כן.

יועז הנדל: אני לא מכיר את הבקשה.

מיכאל ביטון: השר נתן הסכמתו להיפגש איתך.

מיכאל ביטון: קיבלת פגישה.

מיכאל ביטון: מה עוד?

יוחאי רוטנברג: זה לא שאני מבקש לעצם שינוי הדברים.

יוחאי רוטנברג: לא נגיע כל פעם לבג"ץ.

יוחאי רוטנברג: תודה.

מיכאל ביטון: קיבלת פגישה עם השר.

מיכאל ביטון: תעשו אותה בנועם ובתוכן ראוי.

מיכאל ביטון: מיכאל ורדי, ארגון "היציע", בבקשה.

מיכאל ורדי: תודה רבה על ההזמנה.

מיכאל ורדי: אני מטעם ארגון אוהדי הספורט בישראל.

מיכאל ורדי: הכדורגל שייך לאוהדים ולקהילה.

מיכאל ורדי: העולם בשנת 2022 מתקדם לעבר שידורי סטרימינג ויצפה בתכנים בכל מקום ובכל מכשיר, אם זה ביוטיוב, בנטפליקס, באמזון פריים.

מיכאל ורדי: כל עולם התקשורת השתנה - - - תכנים משתנה לגמרי.

מיכאל ורדי: היום המון אנשים צורכים את זה בפלאפונים ולא יכול להיות שהספורט ששייך להמונים לא עשה את השינוי הזה.

מיכאל ורדי: חונכנו שהכדורגל שייך להמונים אבל הוא משודר למצומצמים.

מיכאל ורדי: הספורט צריך להיות נגיש בסטרימינג.

מיכאל ורדי: יש קבל רחב של אוהדים במנעד רחב של גילים, לא כשהם בבסיסים בצבא, לא במעונות הסטודנטים, לא כשהם ביישוב פריפריאלי ללא תשתית ואפילו, לא עלינו, בבתי חולים.

מיכאל ורדי: גם לי יצא להיות בבית חולים ורציתי לראות את הקבוצה שלי אבל לא יכולתי לראות.

מיכאל ורדי: חוק חובת מכרזים גובל על הסכם קיים.

מיכאל ורדי: לצערנו, הנושא לא מופיע בהמלצות ועדת פולקמן.

מיכאל ורדי: נשמח להבין האם יקודם בתיקוני החקיקה במשרד התקשורת.

מיכאל ביטון: מה אתה רוצה שיהיה בחוק?

מיכאל ביטון: ששידורי הספורט יהיו גם בסטרימינג?

מיכאל ורדי: כן.

מיכאל ביטון: העולם נע לסטרימינג.

מיכאל ביטון: מעניין מי לא רוצה לשים שם את השידורים.

יועז הנדל: הוא מדבר על פלאפונים, אני חושב.

יועז הנדל: נכון?

מיכאל ביטון: אינטרנט.

מיכאל ביטון: זה הכול.

יועז הנדל: יש היום שידורי ספורט.

מיכאל ביטון: נוכן.

מיכאל ביטון: אז אם מעבירים הכול לאינטרנט, אם המגמה שהכול יהיה על האינטרנט, למה הספורט לא עלה לאינטרנט?

מיכאל ביטון: מי בולם את העלאתו לאינטרנט?

מיכאל ביטון: נבדוק את זה.

מיכאל ורדי: עוד הערה.

מיכאל ורדי: צריך לעשות סטנדרטיזציה של שירותים.

מיכאל ורדי: כמו שעשיתם בהגדרת הרשת שמגדילים לפי מהירות מגה, מהירות העלאה, מהירות הורדה, צריך לדאוג שכל חברות הטלוויזיה יצטרכו לשדר באיכות מסוימת.

מיכאל ורדי: לא הגיוני שאדם מהפריפריה שהולך לחברת טלוויזיה יותר זולה – לא אגיד שמות – יראה בבית שלו באיכות פחות טובה מאדם שגר במרכז.

מיכאל ביטון: סטנדרטיזציה של איכות השידור.

מיכאל ביטון: תודה אבה לך.

מיכאל ביטון: שתי הערות חשובות.

מיכאל ביטון: בבוא העת נתייחס גם בחקיקה.

מיכאל ביטון: חברת הכנסת אמילי מואטי, בבקשה.

אמילי חיה מואטי: בוקר טוב חברים, בוקר טוב לשר יועז הנדל.

אמילי חיה מואטי: בחודש ספטמבר האחרון אימצת את מסקנות ועדת פולקמן.

אמילי חיה מואטי: מה לוחות הזמנים לפרסום התזכיר והתגובה שלך לוועדת פולקמן?

אמילי חיה מואטי: באירופה מדינות כבר התחילו לדרוש מפלטפורמות בין-לאומיות להשקיע ביצירת מקור ביצירה מקומית.

אמילי חיה מואטי: איפה אנחנו עומדים מהבניה הזאת מול, למשל, נטפליקס?

אמילי חיה מואטי: לאור שדרוג איכות האינטרנט בארץ ופריסת הסיבים האופטיים בהובלתך, האם יש משהו שהולך להשתנות עם חברות הלוויין מבחינת היכולת שלהן, מבחינת הכורח שלהן לשלם על התכנים האלה?

אמילי חיה מואטי: אני מדברת על חברות האינטרנט בכבלים, אלה שהפלטפורמה שלהן יושבת - - -

יועז הנדל: הסטרימינג?

אמילי חיה מואטי: כן.

אמילי חיה מואטי: בדיוק.

אמילי חיה מואטי: מה קורה עם זה מבחינת הפקות מקור ומבחינת כספים שהן צריכות להעביר להפקות שהן כבר מאמצות ומשדרות בפלטפורמה שלהן.

מיכאל ביטון: תודה אמילי.

מיכאל ביטון: שתדעי שהשאלות שלך טובות כי הן עלו פה מהרבה ח"כים.

מיכאל ביטון: העניין הוא לא רק שאין חקיקה, המצב מחמיר בזמן - - -

אמילי חיה מואטי: אני שמחה להיות בחרה טובה גם אם זה במחיר של ויתור על המקוריות שלי.

מיכאל ביטון: זה מחזק.

מיכאל ביטון: החזרה על המסר מחזקת אותו.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: שני הדוברים האחרונים והשר ישיב.

מיכאל ביטון: רן אפרתי, מנכ"ל רמי לוי תקשורת, בבקשה.

רן אפרתי: בוקר טוב, כבוד היושב-ראש וכבוד השר.

רן אפרתי: אנחנו מפעיל וירטואלי שמשרת 300 אלף לקוחות.

רן אפרתי: רציתי לשאול בנוגע למדיניות המשרד בקשר למפעילים וירטואליים.

רן אפרתי: עדיין לא נפגשנו עם השר או המנכ"לית מאז כניסתם לתפקיד.

מיכאל ביטון: אני מבין שזו התוכנית לבקשת פגישה עם השר.

מיכאל ביטון: אתה צריך פגישה עם השר?

מיכאל ביטון: יש לנון כמה אפשרויות: שר, רמ"ט, מנכ"לית, סמנכ"ל, משנה.

מיכאל ביטון: אנחנו נחלק את הנטל בין כולם.

אמילי חיה מואטי: מספסר בזמן של השר.

רן אפרתי: אנחנו עומדים בחזית התחרות ואני חושב שאנחנו גם נותנים שירותים שהם ייחודיים לתחום שלנו.

רן אפרתי: יש לנו כמובן מה להציע ואנחנו גם צריכים עזרה לפעמים עזרה מהרגולטור.

רן אפרתי: רציתי לשמוע התייחסות.

מיכאל ביטון: אני ממליץ לך לכתוב.

מיכאל ביטון: יש לך תוכן ספציפי להעלות עכשיו או שאתה רוצה להעביר את הדברים?

מיכאל ביטון: אני ממליץ לך לשלוח נייר עמדה שלכם גם לוועדה וגם לשר.

מיכאל ביטון: אני מאמין שמישהו מצוות השר יפגוש אותך.

יועז הנדל: נקיים פגישה.

מיכאל ביטון: תשלח לי נייר עמדה בנושא.

יעקב מרגי: עכשיו שיבחתי את עקרון הפרדת הרשויות, מה אתה - - - איך לעבוד?

מיכאל ביטון: לא.

מיכאל ביטון: אמרתי מישהו מהמשרד.

יעקב מרגי: כל מי שיבקש פגישה עם השר, ישב עם השר?

מיכאל ביטון: לא.

מיכאל ביטון: עם מישהו מהמשרד.

מיכאל ביטון: אבל גם ביקשנו נייר עמדה לוועדה שיגיד מה התוכן, שנהיה בעניינים.

מיכאל ביטון: אלעד וקסלר, מנכ"ל העמותה לקידום יצירה אתיופית.

יעקב מרגי: זה כדי שהשלישי לא יבקש פגישה עם השר.

מיכאל ביטון: בבקשה, אלעד, דבר בקול.

מיכאל ביטון: אתם עושים סרט או משהו?

אלעד וקסלר: שלום רב.

אלעד וקסלר: ברור, אנחנו יוצרי סרטים.

אלעד וקסלר: אני חוקר תרבות ומנכ"ל העמותה לקידום יצירה אתיופית.

אלעד וקסלר: משרד התקשורת מקדם תקציב עבור יצירה בשפה האמהרית, תקציב שאמור כביכול לעודד יצירה ולקדם את קהילת יוצאי אתיופיה, אבל בפועל משרד התקשורת מחסל יוצרים, מכניס אותם לחובות של מאות אלפי שקלים.

אלעד וקסלר: בדרך הזאת מוחקים את התרבות ואת היוצרים ואת האומנים שאמורים להיות הקול של הקהילה האתיופית.

אלעד וקסלר: לכאורה, בכל הפגישות משרד התקשורת מצהיר על הרצון שלו לקדם את הקהילה האתיופית, אבל בפועל הוא סותם את הפיות ליוצרים שלא יכולים - - -

יעקב מרגי: תסביר למה אתה מאשים.

יעקב מרגי: תסביר למה.

אלעד וקסלר: מכיוון שהמשרד מתחייב להעביר תמיכות ליצירות ואז אחרי שמגישים את היצירות לשידור, המשרד לא מעביר את הכספים בתירוצים מתירוצים שונים.

אלעד וקסלר: לפני שנה וחודש הגשנו סרט, סדרת ילדים ללימוד אמהרית – סדרה מקסימה.

אלעד וקסלר: ממליץ לכם לצפות – עדיין לא קיבלנו את הכספים.

אלעד וקסלר: לפני שנתיים הגשנו סרט אחר.

אלעד וקסלר: אחרי שנה וחצי צפו בו ועדיין לא החליטו אם רוצים להעביר לנו או לא.

אלעד וקסלר: זה נראה שלא רוצים להעביר לנו את הכספים.

אלעד וקסלר: אנחנו לא היחידים.

אלעד וקסלר: גם יוצרים אחרים עוברים חוויות קשות מאוד במגעים מול משרד התקשורת.

אלעד וקסלר: השר דיבר בהתחלה על מהפכת הנגישות שהוא הכניס למשרד.

אלעד וקסלר: ביוני 2020 ביקשתי להיפגש איתך והאמת שקבילתי תגובה שפנייתי התקבלה.

אלעד וקסלר: מעבר לפנייתך התקבלה, לא קיבלתי טיפול בסיבה שבגללה רציתי להיפגש איתך.

אלעד וקסלר: עקב זאת אנחנו מציעים שמשרד התקשורת יעביר את 4.8 מילון השקים שהוא אמור לחלק ליצירה עבור יוצאי אתיופיה, למשרד התרבות, שם יש קרנות קולנוע וטלוויזיה שיכולות לחלק את הכסף הזה, יש להם ניסיון בזה, יש להן יותר ניסיון מקצועי ואנשים מקצועיים שבאים מעולם הקולנוע והטלוויזיה, ויותר רצון לראות יצירה וקול אחר של יוצרים אתיופים.

אלעד וקסלר: התקציב הזה לא משיג את מה שהוא אמור להשיג.

אלעד וקסלר: ב-4.8 מיליון שקלים אפשר לעשות סרט קולנוע מדהים.

אלעד וקסלר: יש יוצרים מדהימים עם דברים לומר.

אלעד וקסלר: אפשר לעשות סדרה.

אלעד וקסלר: אפשר לעשות 5 סרטים דוקומנטריים עם סיפורים מאלפים על יוצאי אתיופיה בישראל.

אלעד וקסלר: ועדת פלמור קבעה שצריך לעשות שינוי בדימוי של יוצאי אתיופיה בתקשורת.

אלעד וקסלר: הסרטים האלה מוקרנים בערוץ האתיופי, ערוץ שאף אדם שהוא לא אתיופי לא נחשף אליו, גם מעט מאוד אתיופים נחשפים אליו - - -

מיכאל ביטון: מר וקסלר, תגיד משפטי סיום, ידידי.

אלעד וקסלר: משפט סיום.

אלעד וקסלר: אנחנו נשמח להיפגש עם שר התקשורת.

אלעד וקסלר: נשמח שיהיה לנו את הוואטסאפ שלו, אנחנו מבטיחים לא לכתוב לו בלילה.

מיכאל ביטון: אתה מצטרף לחבורה שנציג משרד התקשורת יפגוש אותה – משר עד מנהל אגף.

מיכאל ביטון: השר יחליט באשר לפגישה איתך.

מיכאל ביטון: הדברים שלך נשמעו ותודה רבה.

מיכאל ביטון: עכשיו השר ישיב על כל השאלות ונסכם את הדיון.

מיכאל ביטון: בבקשה.

יועז הנדל: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

יועז הנדל: אני אשיב על חלק ואבקש מהמנכ"לית להשלים.

יועז הנדל: תודה רבה לכולכם על השאלות והדיון.

יועז הנדל: זה חשוב שבוועדת כלכלה מתנהלת בקרה וביקורת על משרדים ממשלתיים ומעלים נושאים שעל סדר-היום של משרדי הממשלה ובעיקר אצלנו.

יועז הנדל: משרד התקשרות הולך להיות בשנים הקרובות אחד מהצינורות החשובים ביותר לאזרחים ישראלים.

יועז הנדל: רק תחשבו על הכניסה לעולמות האינטרנט ה-IOT, לעולמות של החיישנים, בעצם כל מוצר שיבוא בשנים הקרובות למדינת ישראל יהיה על בסיס חיישן: ארונות, מקררים, דלתות.

יועז הנדל: כמעט כל דבר יהיה עם חיישנים.

יועז הנדל: אנחנו מנסים לצמצם את הביורוקרטיה שכרוכה בייבוא של זה – זו עוד נקודה מאתגרת עבורנו – ובוודאי כל מה שנגעו בו חברי הכנסת ונציגי הציבור.

יועז הנדל: חבר הכנסת מקלב, לגבי השאלות שלך.

יועז הנדל: קודם כל, אתה צודק במאה אחוז, נגעת בשני צדי המטבע.

יועז הנדל: במשך שנים ארוכות התחרות הורידה מאוד את המחירים.

יועז הנדל: אתה שואל אם אנחנו מרוצים מהתחרות?

יועז הנדל: מאוד, כי המחירים נמוכים.

יועז הנדל: זאת אומרת, המחירים במדינת ישראל הם מהנמוכים בעולם ולכן אנחנו מרוצים מאוד.

יועז הנדל: הבעיה עם המחירים האלה היא שהפסיקו להשקיע בתשתיות ולכן אתה צודק שיש אזורים שלמים שבהם בשנים האחרונות לא הייתה קליטה וכיסוי.

יועז הנדל: אנחנו – לשאלת היושב-ראש – לא השתמשנו במקל.

יועז הנדל: אני לוקח אחריות על כל השנים שעברו, על שרי התקשרות הקודמים, לא השתמשנו במקל.

יועז הנדל: כשאני בודק את זה, לא הטלנו עיצומים על קליטה וכיסוי.

יועז הנדל: הטלנו עיצומים על הרבה נושאים, לא על הנושאים האלה, בחלקו מתוך הבנה שהחברות מפסידות ולכן הן על הגבול ואנחנו לא רוצים לגבות מהן.

יועז הנדל: אנחנו בתהליך הפוך.

יועז הנדל: אחד, אנחנו מקימים אנטנות בכל מקום.

יועז הנדל: באזורים שלא היו בהם אנטנות עד היום אנחנו מפשטים את התהליכים, משכנעים ראשי רשויות.

יועז הנדל: אני יכול תת לך דוגמאות מהמגזר החרדי, תלונות שקיבלנו מביתר עילית שלא היו שם אנטנות בכלל בגלל התנגדות תושבים וראשי רשויות בעבר, והיום יש כבר שתי אנטנות ועוד 3 מתוכננו השנה.

יועז הנדל: רמת שלמה, בשבוע הבא אני הולך לחנוך בה אנטנה חדשה, אזור שלם נטול קליטה.

יועז הנדל: ברמות בירושלים כעשור לא התקינו אנטנה אחת.

יועז הנדל: אני חייב לציין לשבח את ראש העיר הנוכחי איך שנכנסתי לתפקיד הוא אמר שהוא רוצה להקים, למרות המאבק עם התושבים וההתנגדות.

יועז הנדל: עכשיו אנחנו חונכים עוד אנטנה ועוד אנטנה.

יועז הנדל: זה תהליך לא פשוט.

אורי מקלב: אני גר בשכונת רמות.

אורי מקלב: הובלנו מהלך של עוד אנטנה אבל זה לא עזר בכלל.

יועז הנדל: אני מקווה שבשבוע הקרוב אתה תרגיש.

אורי מקלב: אני בקשר עם האנשים המקצועיים שלך.

יועז הנדל: אני מקווה שהשבוע אתה תרגיש.

יועז הנדל: התורן כבר הוקם.

מיכאל ביטון: זה דרבון.

מיכאל ביטון: אבל לא להשתמש בכלי, אתה יודע, זה ערוך ראשי.

מיכאל ביטון: כביש 60 - - -

יועז הנדל: יש באיו"ש.

יועז הנדל: יש אזורים שלמים נטולי קליטה.

מיכאל ביטון: כביש 40 וכולי.

מיכאל ביטון: אנשים נוסעים לאילת דרך הכביש הזה.

מיכאל ביטון: זה גם בטיחותי.

מיכאל ביטון: אם אין קליטה - - -

יועז הנדל: אני איתכם במאה אחוז.

יועז הנדל: לכן השנה יורגש השינוי בגלל הרגולציה והאכיפה של 95% - - -

מיכאל ביטון: אבל - - - עוד קצת.

מיכאל ביטון: שיהיה יותר יקר לקבל - - -

יועז הנדל: אמרתי את זה גם לחברות בסיכום השנה - -

אורי מקלב: תבדוק את שיטת המדידה שלך.

יועז הנדל: אני אתייחס לזה עוד רגע.

יועז הנדל: - - אמרתי גם לחברות בסיכום השנה שאני מחכה לעיצומים הראשוניים שמשרד התקשרות יטיל על חברה.

יועז הנדל: לכן כדאי שהחברות יעשו את זה בעצמן, אחרת משרד התקשורת יטיל עיצומים.

מיכאל ביטון: יש איזה מוקד דיווח על העדר קליטה?

מיכאל ביטון: למי אנחנו פונים?

יועז הנדל: אחד הדברים שגילינו - - -

אורי מקלב: - - - אם היה מדד אמיתי - - -

מיכאל ביטון: יש מפת אזורים ללא קליטה?

אורי מקלב: בוודאי.

אורי מקלב: כן.

מיכאל ביטון: אזרח יכול לראות איפה אין קליטה?

אורי מקלב: כן.

יועז הנדל: תנו לי לענות.

יועז הנדל: אחת הבעיות המרכזיות שגילינו היא שאין נתונים ועלה על זה חבר הכנסת מקלב בצדק רב.

יועז הנדל: במשך שנים ארוכות יש באמת תחושות בטן או מידע אצל החברות שהוא לא תמיד מדויק.

יועז הנדל: יצאנו לשני תהליכים: אחד, מיפוי הקליטה והכיסוי.

יועז הנדל: בשבוע הבא – אני מזמין את כולכם – אני אלך כמו איזה חייזר עם מכשירים על הגב ועם ציוד חדש שאני בוחן אותו שהבנו לאכיפה ופיקוח.

יועז הנדל: אני הולך לעשות את זה ב-3 ערים שונות כדי לבדוק את הציוד, לזהות, למפות קליטה וכיסוי.

יועז הנדל: זו פעם ראשונה שאנחנו עושים.

מיכאל ביטון: גם בכבישים.

מיכאל ביטון: הנסיעה היא נסיעה - - -

יועז הנדל: זה בדיוק מה שאנחנו עושים.

יועז הנדל: יש לנו רכבים שהולכים למפות את הקליטה וכיסוי בכל מדינת ישראל - - -

מופיד מרעי: תתחילו בצפון.

יועז הנדל: גם בצפון.

יועז הנדל: אנחנו מבינים שהפער הראשון - - -

מיכאל ביטון: אתה מפלה את הנגב, מרעי?

מיכאל ביטון: שיתחילו מהדרום ומהצפון ויפגשו בתל אביב.

יעקב מרגי: תתפלאו לשמוע שגם בערים המרכזיות יש.

יעקב מרגי: השבוע העוזר שלי החנה רחוק.

יעקב מרגי: הייני בפגישה ברחוב רקנטי 49 ברמות.

יעקב מרגי: סיימנו את הפגישה ואני מנסה לחייג אליו – אין, לא מצליח.

יועז הנדל: אין קליטה.

יועז הנדל: נכון.

יועז הנדל: אני רוצה להכיר לכם אישה יקרה - -

מיכאל ביטון: - - - הסלולר פועל לעשות שנים בישראל והבייסיק לא מתקיים.

יועז הנדל: - - אני רוצה לציין בפניכם אישה יקרה שחשפה בפניי את הבעיה הזאת, ציפי גדיש, זיכרונה לברכה, מעין יהב.

יועז הנדל: היא באה אליי יום אחד – הלכה לעולמה בשנה שעברה .

יועז הנדל: קראנו לרגולציה הזאת פרויקט גדיש – היא באה אליי יום אחד וסיפרה לי שאיבדה את בעלה מעלה עקרבים, בתאונת דרכים, וכל הלילה לא הצליחה להזעיק עזרה.

יועז הנדל: הבן שלה נהרג בתאונת מטוס - -

מופיד מרעי: ישבה לידו עד הבוקר.

מופיד מרעי: עד 10:00 בבוקר.

יועז הנדל: - - ולכן היא יצאה למאבק על הקליטה והכיסוי הרבה לפני שזה הפך להיות שיח פופולרי.

יועז הנדל: אז גיליתי שיש בעיה כבר שנים במדינת ישראל.

יועז הנדל: אני מקווה מאוד שנתקן את זה.

יועז הנדל: אני אומר מכאן שיכול להיות שאני אבקש כסף ממשלתי ואריב עם האוצר גם על התחום הזה.

יועז הנדל: אבל קודם כל הרגולציה יכולה לתת מענה ואנחנו מתכוונים לעשות את זה, כולל הבקרה והידע.

מופיד מרעי: כבוד השר, גם התאונה שהייתה בצפון, אם אתה זוכר, עם האוטובוס שנהרגו 4 אנשים באוטובוס של בני ישיבה, היה בדיוק בקטע בלי קליטה.

מופיד מרעי: כל צוותי החירום והצבא שהגיע עם צוותי החירום שלו שנחתו במעלה ההר עד שהצליחו לנהל תקשורת ופינו את מי שצריך.

מיכאל ביטון: זה נשמע והוא חמור והשר על זה.

יועז הנדל: זה היעד שלנו ל-2022.

מיכאל ביטון: יש לך גזר, תיתן גם מקל.

מיכאל ביטון: תן כמה קנסות כדי שיתעוררו.

יועז הנדל: אני מחכה לרגע שנטיל את זה כי אני מצפה מהחברות שישפרו את זה ויעבדו על-פי הרגולציה.

יועז הנדל: לגבי הטלפונים הכשרים.

יועז הנדל: קודם כל, התייחסו קודם פה לחשיבות של הפרדה בין עיתון לבעלי הון – אני מסכים לזה לחלוטין.

יועז הנדל: אני חייב להגיד ולכן אני שמח לענות לך, חבר הכנסת מקלב, בנושא הזה.

יועז הנדל: אני חייב להגיד שלתקשורת החרדית יש רבדים שונים, אבל גיליתי שגם יש תקשורת חרדית – אני חלילה לא מכליל, אני אומר שזה בקצה – שהיא בעלת אינטרס, היא מייצגת עסקים.

יועז הנדל: גיליתי שכאשר אני מסביר להם, הם לא באים כעיתונאים לשאול שאלות אלא הם באים להציג אג'נדה שלהם ובעלי חברות.

יועז הנדל: הם מייצגים הון.

יועז הנדל: לכן אני אומר לך הפרדה.

יועז הנדל: אולי אתה צריך להתנגד כי אחרת תמצא כל מיני - - -

יעקב מרגי: לכן אמרתי שצריך להיות מאוזן, לבדוק שאכן אתה רוצה לטפל בנקודות האלה ובלבד שלא נשפוך את התינוק עם המים.

יועז הנדל: לכן אני שמח על האפשרות לענות לחבר הכנסת מקלב על מה באמת קיים ומה לא.

מיכאל ביטון: אני שמח שלמרות שזה נושא שבנפשכם, הדיון היה מכבד ואמרתם את זה בנועם ובעדינות.

אורי מקלב: מה לו להלין על תקשורת חרדית או לא, אבל כל התקשורת, תשאל אותם, קמה מחאה חברתית על יוקר המחייה - - - בגלל חברות המזון.

אורי מקלב: יצרו כתבות - - -

מיכאל ביטון: אני שוקל לעשות טלפון כשר – 30 שקל, אמרת.

אורי מקלב: - - - אתה מקבל 5,000 דקות - - -

מיכאל ביטון: אולי זה גם אנלוגי, לא?

מיכאל ביטון: זה עדיין לא - - -

אורי מקלב: פגסוס לא מגיע לזה.

עידית חנוכה: למה שפגסוס יחפש את ביטון?

אורי מקלב: שר האוצר משתמש - - -

עידית חנוכה: תסתיר את ההתכתבויות שלנו, ביטון.

מיכאל ביטון: אני נותן אותו חינם לפגסוס.

עידית חנוכה: בוא לאכול, לך לאכול.

מיכאל ביטון: יופי.

מיכאל ביטון: אתם מעלים נושא שהוא רגיש מאוד אצלכם.

מיכאל ביטון: הוא נאמר בצורה מכובדת והשר ישיב.

מיכאל ביטון: אל תפריעו לו.

מיכאל ביטון: בבקשה.

יועז הנדל: תודה רבה.

יועז הנדל: לגבי הנתונים.

יועז הנדל: אני שמח על ההזדמנות לענות.

יועז הנדל: אחד, אף אחד לא מנסה להכניס תכנים למי שלא רוצה בהם.

יועז הנדל: לא היה כזה דבר, לא יהיה כזה דבר.

יועז הנדל: להפך, כל אדם שירצה להתנתק מאינטרנט ושלא יקבל שירותי אינטרנט או שיחסמו לו מספר מסוים, כך היה וכך יהיה.

יועז הנדל: לכן לא להמציא דברים.

יועז הנדל: אפשר לנהל ויכוח על עובדות ולא על המצאות.

יועז הנדל: אף אחד גם לא מכריח מישהו לעזוב את הכשרות.

יועז הנדל: זה לא נכון.

יועז הנדל: אם הטענה שכל הציבור החרדי רוצה טלפון כשר, הוא יישאר בדיוק באותו טלפון ולא יעשה כלום.

יועז הנדל: זו המצאה מוחלטת.

יועז הנדל: אם כולם רוצים טלפון כשר, כולם יהיו שם בדיוק באותו אופן, בדיוק באותה מידה.

יועז הנדל: אני מתנגד למונופול, אני מתנגד לסיאוב.

יועז הנדל: כאשר יש מונופול, אתה רואה פתאום שיש קבוצה שחוסמת אחרים.

יועז הנדל: אתה יודע שחסמו שיעורי תורה של הרב עובדיה יוסף לפני שנתיים?

יועז הנדל: אתה יודע שלא הסכימו לפתוח את זה ולכן רצו להקים ועדת רבנים ספרדית ולא הסכימו?

יועז הנדל: לא פתחו.

יועז הנדל: אני מכיר את הנתונים, חבר הכנסת מקלב.

מיכאל ביטון: לא הקמתם בית יוסף סלולר?

יועז הנדל: לא הסכימו להקים ועדת רבנים ספרדית.

יועז הנדל: צריך להגיד את האמת.

יועז הנדל: הם מגיעים אליי - - -

אורי מקלב: אל תכניס דברים גזעניים - - -

יועז הנדל: אני לא התייחסתי גזענית.

אורי מקלב: אתה מכניס אשכנזים, ספרדים – מה זה קשור?

יועז הנדל: אני מתאר לך עובדות.

יועז הנדל: טענת פה על הרפורמים.

יועז הנדל: לא פגשתי רפורמי אחד שפהנ אליי בנוגע לטלפונים הכשרים.

אורי מקלב: איזה רפורמים - - -

יועז הנדל: תן לי לענות, ברשותך.

מיכאל ביטון: הרב מקלב, כשם שאתה אמרת - - - באופן סדור והוא התאפק וספג, אז אתה גם צריך לשמוע אותו.

יועז הנדל: אין לי מילה וחצי מילה נגד אחיי הרפורמים, אבל לא הם פנו אליי.

יועז הנדל: מי שפנה אליי, עשרות אלפי פניות, זה חרדים.

יועז הנדל: חרדים מכל גווני החברה: כאלה שחסמו להם עסקים וכאלה שרצו שלא ישרפו להם את החנויות או יפגעו להם בחנויות – עכשיו יש אלימות גדולה נגד חנויות במגזר החרדי – וכאלה שהרגישו שלא נותנים להם תחרות.

יועז הנדל: לכן אלה הפניות שהיו אליי.

יועז הנדל: כאשר יש מונופול יש סיאוב.

יועז הנדל: כשאני אומר אוטונומיה, זה גם אוטונומיה בתחרות וזה גם אוטונומיה שמייצרת אלימות.

יועז הנדל: לזה אני מתנגד.

יועז הנדל: אני רוצה שיהיה חוק וסדר בכל מקום, כולל במגזר החרדי.

יועז הנדל: אגב, המאבק שלי נגד האלימות וחוסר המשילות והריבונות במגזר הערבי נובע מאותו מקום, להבדיל אלף-אלפי הבדלות.

יועז הנדל: שם המדינה עצמה עיניים במשך הרבה מאוד שנים וקיבלנו התפוצצות ב"שומר החומות".

יועז הנדל: ובמגזר החרדי עצמו עיניים לגבי הרבה מאוד נושאים.

יועז הנדל: וזה לטובת החרדים, זה לא לטובת החילונים או הציבור הכללי.

יועז הנדל: אם תהיה תחרות בשוק הטלפונים הכשרים, האזרח החרדי יקבל יותר.

יועז הנדל: עכשיו, אנחנו מסתכלים, התשלום הוא יותר יקר, חבר הכנסת מרגי, צר לי לומר לך.

יועז הנדל: אנשים משלמים יותר.

יועז הנדל: העלות של מכשיר היא פי כמה וכמה מהעלות במגזר החילוני.

יועז הנדל: אדם חרדי שמחזיק 2 טלפונים, כשר ולא כשר - - -

אורי מקלב: - - -

יועז הנדל: רגע.

יועז הנדל: נתת טיעון – אני עונה לך.

יועז הנדל: אדם שמחזיק שני טלפונים, ואני חושב שרוב החרדים בבית הזה, הם ועוזריהם, מחזיקים שני טלפונים, כשר ולא כשר, משלמים יותר.

יועז הנדל: זה להחזיק שני טלפונים במקום אחד.

יועז הנדל: זה להחזיק שני טלפונים בכיס.

יועז הנדל: למה?

יועז הנדל: כי הם רוצים טלפון - - -

אורי מקלב: - - -

יועז הנדל: רגע.

יועז הנדל: אני אחראי לשוק.

יועז הנדל: אני אחראי לכלל אזרחי מדינת ישראל, לא למגזר.

אורי מקלב: כל אזרח, מה שהוא רוצה לעשות.

אורי מקלב: - - -

יועז הנדל: אני לא אומר לך.

יועז הנדל: חבר הכנסת מקלב, אי-אפשר מצד אחד להגיד נה היימיש, ומצד שני להיות חלק מהשלטון ולהיות הממשלה.

יועז הנדל: אני שמח שהחברה החרדית מעורה במדינת ישראל ומובילה וטוב שכך.

יועז הנדל: אבל אי-אפשר מצד אחד להיות זה שקובע ומצד שני, כשבאים וקובעים לכלל אזרחי ישראל, להגיד: זה הפריץ, אל תתערב לנו.

יועז הנדל: פריץ יש בגולה, לא פה.

אורי מקלב: אני אגיד לך משפט אחד שאמרת מעל בימת הכנסת:

אורי מקלב: מה שטוב לילדיי, גם טוב לילדים אחרים.

אורי מקלב: אתה לא תקבע לי מה טוב לילדיי.

יועז הנדל: אני אומר את זה בשפה עדינה, כפי שאמרת לי, מה שאתה אומר אלה לא דברי אמת.

יועז הנדל: אף ילד - - -

מיכאל ביטון: אני צריך שתתייחס לעוד נושאים.

מיכאל ביטון: משפט סיום.

יועז הנדל: אף ילד לא ייחשף לתוכן שאתה תחליט שהוא לא ייחשף אליו.

יועז הנדל: אף אחד לא מכריח אותך, לא אותך ולא את ילדיך, לחשוף לתוכן.

יועז הנדל: אבל אם יהודי בן 50, כמו כל היהודים כאן מחברי הכנסת החרדים, יחליט שיש לו טלפון לא כשר, אז הוא יהיה לא כשר.

יועז הנדל: אני לא מכריח אותם.

יועז הנדל: אתה לא יכול לייצר מונופול שיקבע לכלל החרדים מה הם יחזיקו ואתה יודע שזו האמת.

יועז הנדל: אתה יודע שרוב החרדים מחזיקים שני טלפונים.

אורי מקלב: אתה תפתח אותו לתכנים, זה ייהפך ללא כשר.

אורי מקלב: מה זה קשור?

יועז הנדל: לפחות לא להמציא.

יועז הנדל: אף אחד לא יכפו עליו להיות עם טלפון שמחובר - - -

אורי מקלב: הדברים שלך מוכיחים שנכנסת לתוך אמוציות ולתוך החברה החרדית - - -

יועז הנדל: אני מבין שזה מייצר אמוציות.

יועז הנדל: אני מבין את זה, אבל אני צריך לעשות את הדבר הנכון.

יועז הנדל: אמוציות זה דבר שאני מבין אותו.

אורי מקלב: אתה נעול על משהו והתערבת בתוך הדברים, ערבו אותך בזה ואתה סגור - - -

מיכאל ביטון: תמשיך לנושאים אחרים, בבקשה.

יועז הנדל: חברת הכנסת לימור, פיקוח על אינטרנט, היא לא כאן אבל אני אגיד בקצרה: אנחנו מקדמים שני מהלכים בנוגע לרשתות החברתיות, גם שיהיה שירות לקוחות שאי-אפשר יהיה לחסום מישהו סתם כך בלי שיש לו תשובה למה חסמו אותו.

יועז הנדל: היו חסימות של וואטסאפים, היו חסימות של חשבונות.

יועז הנדל: אנחנו רוצים שירות לקוחות.

יועז הנדל: דבר נוסף זה שקיפות.

יועז הנדל: יש בוטים.

יועז הנדל: גם שם, אני לא עוצר בוטים.

יועז הנדל: אבל אני רוצה שיידעו שזה בוט שמתכתב איתך.

יועז הנדל: זה חלק מחובת השקיפות.

יועז הנדל: מה שאמרתי על הטלפונים הכשרים נכון גם למרחב האינטרנט.

יועז הנדל: כשיש מונופול זה רע לאזרח הישראלי.

יועז הנדל: חבר הכנסת מרגי, עכשיו הגענו אליך.

יועז הנדל: לגבי הדואר, אתה צודק במאה אחוז ואני מאוד מקווה שנקדם את זה.

יועז הנדל: קרן התמרוץ – בבקשה המנכ"לית, את רוצה לדבר עליה?

בן חורין: חבר הכנסת מרגי, אנחנו מחויבים לעניין הפריפריה.

בן חורין: זה מה שמעסיק אותנו.

בן חורין: בסיבים זה כל מה שאנחנו עושים מבוקר ועד ערב, גם בחברות הקטנות וגם בקרן התמרוץ.

בן חורין: בקרן התמרוץ יש קרוב ל-90 מיליון שקל.

בן חורין: בסוף החודש נכריז על הזוכים הראשונים ועל אזורי הפריסה הראשונים מהפריפריה.

בן חורין: אנחנו מחויבים עוד השנה להוציא מכרז נוסף של קופת התמרוץ בסכום דומה.

בן חורין: יתר על כן, אנחנו מקיימים עכשיו ועדה מקצועית עם האוצר שעניינה הקדמת הפריסה.

בן חורין: אני חושבת שזה יעד מרכזי - - -

יעקב מרגי: הלוואת בלון מהאוצר.

בן חורין: כן.

בן חורין: אנחנו מבקשים הלוואה שתקדים את הפריסה.

בן חורין: אנחנו חושבים שזה יעד מרכזי ואנחנו חושבים שהיום, אחרי שהחוק הזה עבר, אנחנו מסתכלים אחורה ואומרים ש-0 שנים זה לא סביר להשלים את הפריסה בפריפריה במצב הדברים הנוכחי.

בן חורין: לכן בעבודה משותפת עכשיו אנחנו מנסים למצוא פתרון שיקדים את הפריסה בפריפריה.

יעקב מרגי: אצלנו אומרים: ברוך שכיוונתי לדעת גדולים.

מיכאל ביטון: כן.

מיכאל ביטון: גם ועדת כלכלה ביקשה מהאוצר להקדים מימון.

מיכאל ביטון: לא מפסידים כלום, הכסף חוזר, שיתנו לתשתיות.

מיכאל ביטון: מאמינים בתשתיות כפיתוח כלכלי.

מיכאל ביטון: יעשו הקדמת מימון לקרן הזאת.

בן חורין: זה באמת במוקד העשייה שלנו בשנה הזאת.

מיכאל ביטון: חבר הכנסת ינון אזולאי ביקש משפט קצר בסוף הדיון.

מיכאל ביטון: הוא הגיע, אז תגיד את המשפט.

יועז הנדל: בבקשה, חבר הכנסת ינון.

ינון אזולאי: ביקשתי 60 שניות, אתה יכול להתחיל לספור.

ינון אזולאי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

ינון אזולאי: בדרך כלל אני בוועדת כספים ויצא לי לצפות עכשיו בדיון.

ינון אזולאי: מה שכואב לי זה נושאה טלפונים הכשרים.

ינון אזולאי: אם אני בא, אני בא רק להגיד את הכאב שלי.

ינון אזולאי: ידידי השר – אני אומר ידידי השר כי באמת אנחנו ידידים והוא יודע שגם יש לי הכרת הטוב אישית אליו – את הכאב אני רוצה שתבינו, כי הציבור צופה שתבינו מאיפה הכאב .

ינון אזולאי: אני מחזיק טלפון כשר.

ינון אזולאי: הדבר היחידי שבגללו אני מחזיק את הטלפון השני שלא מקבל שיחות זה רק לסמס לצורכי עבודה נטו.

ינון אזולאי: אין בו אינטרנט, אין בו כלום.

ינון אזולאי: בבית אני לא מחזיק לא אינטרנט, לא מחשב, לא שום דבר.

ינון אזולאי: אני בא להגיד את הכרב שלי, אדוני השר.

ינון אזולאי: ברפורמה שרוצים לעשות בטלפונים הכשרים, רוצים להגיד שמי שיש לו טלפון כשר, המספר הכשר שלו יכול להישאר מספר כשר ולהתחבר לאינטרנט ולכל המרעין בישין.

ינון אזולאי: כולנו יודעים ולכל אחד מכם אכפת מהחינוך של הילדים שלו ואף אחד מכם לא רוצה שהבן שלו ירד לדיוטה התחתונה במראות שרואים באינטרנט.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים את זה פה, אף אחד פה לא רוצה שהילד שלו ירד להפקרות.

ינון אזולאי: אני בטוח בזה במאה אחוז.

ינון אזולאי: שמנו לעצמנו סייגים וגבולות כדי שזה לא יקרה.

ינון אזולאי: לילדים שלי יש רק טלפון כשר.

ינון אזולאי: עד שהילד שלי לא עוזב את הבית לישיבה שהיא פנימייה, הוא לא מקבל טלפון פרטי.

ינון אזולאי: זה עיקרון.

ינון אזולאי: ורק אני קונה לו את הטלפון כדי שהטלפון יהיה באחריותי.

ינון אזולאי: במצב החדש אומרים לו להתקשר לחברה ותגיד להם.

ינון אזולאי: נכון, ייקח תעודת זהות שלי כי תמיד אני סוך על הבן שלי.

ינון אזולאי: אבל ברגע של משבר שיכול לקרות לאותו נער או ילד והוא אומר שהוא רוצה לעבור עם המספר הכשר לטלפון פרוץ – עם המכשיר הזה הוא יוכל לקבל את הכול, הוא יוכל לצפות בכול.

ינון אזולאי: זה הרס החינוך של הילדים שלנו.

ינון אזולאי: אם אני זועק על משהו, זה על החינוך של הילדים שלי שזה ייהרג ואל יעבור.

ינון אזולאי: זה גילוי העריות שעליו אנחנו נצטווינו ייהרג ואל יעבור.

ינון אזולאי: זו מלחמה שצריך לקדש עליה את כל מה שרק יקר לי בחיים כי אני לא אסכים שיגעו בחינוך של הילדים שלי.

ינון אזולאי: אני מדבר פה מדם ליבי.

ינון אזולאי: אין לי שום דבר אחר.

ינון אזולאי: גם אם לוקחים לי יותר כסף, אדוני השר, שייקחו לי על זה 400 שקל.

ינון אזולאי: שייקחו לזה את כל החיים שלי, אבל החינוך של הילדים שלי יפריע לי יותר מכל דבר אחר.

ינון אזולאי: כואב לי על הרס החינוך של הילדים שלי.

ינון אזולאי: למה אתם מתערבים לנו בחינוך של הילדים שלנו?

ינון אזולאי: לא מעננן אותי אם יש או אין ועדת רבנים.

ינון אזולאי: אם זה נקרא אצלם פטנט רשום, שיהיה פטנט רשום על ועד הרבנים האלה – אני אדאג להכניס לשם רבנים.

ינון אזולאי: תגיד לי שאתה רוצה עוד רבנים.

ינון אזולאי: אני נגד שריפת חנויות, אני נגד אלימות, אבל את זה יש במגזר הערבי, במגזר החרדי, במגזר הכללי – שהמשטרה תטפל בזה.

ינון אזולאי: שתפסיק לטפל בשטויות ותטפל בדברים האלה.

ינון אזולאי: אבל זה לא פוטר אתכם כשאתם באים לגעת בחינוך של הילדים שלי.

ינון אזולאי: מה אתם רוצים, שנגדל פה דור עבריינים ואחר כך תגידו "למה לא שמענו להם"?

ינון אזולאי: תראו מה שמשתולל היום בפורנוגרפיה, תראו מה קורה באינטרנט.

ינון אזולאי: ילדים קטנים, למה הם נחשפים.

ינון אזולאי: בגיל 10 הם נחשפים לכל השטויות האלה.

ינון אזולאי: אתם רוצים שגם הילדים שלי יהיו ככה?

ינון אזולאי: ייהרג ואל יעבור.

ינון אזולאי: אני מבטיח לכם, אני לא מוכן לדבר הזה.

מיכאל ביטון: תודה ינון.

מיכאל ביטון: דיברת מדם ליבך והדברים נשמעו וגם חדרו ללב של כולנו.

מיכאל ביטון: השר, אנחנו חורגים מהזמן.

מיכאל ביטון: אני רוצה עוד אבל לא קיבלנו הארכה ובשעה 11:00 מסיימים ואני צריך דקה לסכם.

מיכאל ביטון: לי יש דקה לסכם ואתם תנו תשובות טלגרפית ב-4 דקות.

מיכאל ביטון: חברי כנסת שירצו לעמוד איתכם בקשר להמשך הדיאלוג בסוגיות שהם העלו, בוודאי שזה נהוג וכך עובדים.

מיכאל ביטון: אבל אני חשוב שנתת התייחסות לרוב השאלות.

מיכאל ביטון: עוד כמה התייחסויות ונסכם.

יועז הנדל: אני מכיר את הכאב של ינון.

יועז הנדל: הוא פשוט לא נכון.

יועז הנדל: אף אחד לא הולך לפגוע בחינוך של הילדים ואף אחד לא הולך להעביר ילדים וילדים לא יוכלו לעבור.

יועז הנדל: אני חושב שפתרתי את הכול - - -

ינון אזולאי: זה לא ילדים.

ינון אזולאי: אתה יודע שזה לא ילדים.

ינון אזולאי: אתה יודע שזה ילד מעל גיל 18 - - -

יועז הנדל: צעירים מתחת לגיל 18 לא יוכלו לעבור.

ינון אזולאי: ילד בגיל 18 הוא עדיין בישיבה.

ינון אזולאי: אתה יודע שזה לא זה.

יועז הנדל: אתה לא מדבר על ילדים, אתה מדבר על בגירים.

ינון אזולאי: אתה יודע שהילד שלי מחזיק את הטלפון שלי - - - הוא ימשיך להיות עם זה.

ינון אזולאי: הוא ימשיך להיות עם המספר הכשר.

יועז הנדל: רק רציתי לציין את הנתונים.

ינון אזולאי: אבל זה לא נכון.

ינון אזולאי: הילד שלי הוא ילד גם עד גיל 100.

ינון אזולאי: הילד שלי הוא ילד בשבילי גם עד גיל 100 כי הוא הילד שלי ואם תהיה לו שריטה, זה כואב לי כי פגעו בו ופגעו בי.

ינון אזולאי: כשאתה מוריד - - - אל תיקח אותי למקום החוקתי שילד עד גיל 18.

ינון אזולאי: זה ילד שלי וכשהוא מתחתן, שיעשה מה שהוא רוצה.

ינון אזולאי: אני רוצה לחנך אותו שימשיך בדרך שחינכתי אותו.

ינון אזולאי: אבל כל עוד הוא תחת חסותי, גם בגיל 20 ו-22 בישיבה, הוא הילד שלי.

מיכאל ביטון: תודה, תודה.

יועז הנדל: ינון חברי, אני שמח שבתוך האמוציות הגעתם למסקנה שצריך לפתוח את השוק לתחרות.

יועז הנדל: זה מה שאני שומע.

ינון אזולאי: ממש לא.

ינון אזולאי: ממש לא.

ינון אזולאי: אני לא יודע מאיפה אתה מביא את זה.

אורי מקלב: - - - לא אשכנזים ולא ספרדים - - -

מיכאל ביטון: השר, הנושא הזה קיבל התייחסות.

מיכאל ביטון: פה נפתח פתח להמשך דיאלוג - - -

אורי מקלב: דיברת על אשכנזים וספרדים.

אורי מקלב: רבנים ספרדים לא היו אצלך?

אורי מקלב: רבנים ספרדים חשובים היו אצלך.

מיכאל ביטון: מקלב, קיבלתם פתח להמשך דיאלוג עם השר.

מיכאל ביטון: דיברתם מדם ליבכם.

מיכאל ביטון: השר התייחס.

מיכאל ביטון: עכשיו תתייחס לנושאים אחרים, בבקשה.

יועז הנדל: היו עוד התייחסויות – אני לא יודע איך אני עושה את זה בדקה.

יועז הנדל: אני לא חושב שאצליח.

מיכאל ביטון: אפשר, אפשר.

מיכאל ביטון: אתה יכול להגיד: אני מקדם את כל הרפורמות.

מיכאל ביטון: את כל הבעיות תוך חודש אני פותר וזהו.

מיכאל ביטון: אפשר להגיד דברים - - -

יועז הנדל: אמילי, לגבי לוחות זמנים לוועדת פולקמן, דיברנו לפני זה.

יועז הנדל: נעשה את זה כמה שיותר מהר.

יועז הנדל: זה חוק סבוך מאוד.

יועז הנדל: עלו פה רק מהציבור – ספורט, שידורי ספורט ובעלויות צולבות - - -

אמילי חיה מואטי: כמה שיותר מהר זה בעוד חודש?

אמילי חיה מואטי: עוד חצי שנה?

מיכאל ורדי: 5 שנים אנחנו מחכים.

מיכאל ביטון: הוא אמר רבעון שלישי של השנה.

מיכאל ביטון: או ליו או ספטמבר.

יועז הנדל: אני מקווה לצמצם את זה.

מיכאל ורדי: 5 שנים – זה ייקח עוד 10 שנים.

מיכאל ביטון: הוא אמר שהוא יפעל לצמצם.

מיכאל ביטון: אדוני, לא להפריע.

מיכאל ורדי: אבל אנחנו מחכים 5 שנים.

מיכאל ביטון: אם אני אוציא אותך עכשיו, זה לא משתלם לי כי הדיון נגמר.

מיכאל ביטון: אבל אני יכול לאסור עליך לבוא לדיון הבא.

מיכאל ביטון: אז תשמור על שקט.

יועז הנדל: השקעות מקור.

יועז הנדל: באירופה אכן עושים את הצעד הזה.

יועז הנדל: אנחנו גם בכיוון של חיוב חברות הסטרימינג להשקיע בהפקות תוכן.

יועז הנדל: ההנהלה של נטפליקס הייתה אצלי, הגיעו למשרד, טסו במיוחד.

יועז הנדל: דיברתי איתם, הבהרתי להם את עמדתי.

יועז הנדל: אני מקווה שנגיע למציאות שבה אכן יהיו השקעות בהפקות מקור, גם על חברות סטרימינג.

יועז הנדל: זו הכוונה שלי.

יועז הנדל: לגבי עובדים ערבים – יש לו 11 בסך הכול.

יועז הנדל: מתוכם 3 דרוזים ו-3 נוצרים, משהו כזה.

יועז הנדל: זה יכול להשתפר ואנחנו נעשה כל מאמץ כדי לשפר את זה.

יועז הנדל: היו פה כמה ביקשו פגישות, אז מתברר תוך כדי שיוחאי רוטנברג מהטלוויזיה הקהילתית פגש את הרמ"ט שלי, אז זה לא שאף אחד לא נפגש איתו.

יועז הנדל: לגבי אותו אדם שדיבר בשם הקהילה האתיופית, יש לו ויכוח עסקי, כך אני מבין, עם הערוץ האתיופי ועם התמיכות ועם מועצת הכבלים והלוויין.

יועז הנדל: מתברר שרק אתמול הוא דיבר עם המנכ"לית במשך חצי שעה.

בן חורין: לפני כמה שבועות.

יועז הנדל: לפני כמה שבועות הוא דיבר איתה.

בן חורין: אתמול שלחנו לו מכתב שיענה לנו תשובות ואנחנו נעשה הכול - - -

יועז הנדל: הוא דיבר איתה.

יועז הנדל: תמיד דלתנו פתוחה.

יועז הנדל: לגבי רן אפרתי, מנכ"ל רמי לוי תקשורת, אם הוא לא ישב עם האנשים במשרד אז אנחנו נשב איתו.

יועז הנדל: הדלת שלנו פתוחה לכלל הציבור ונשמח לדבר ולענות ולקדם.

מיכאל ביטון: תודה.

יועז הנדל: אני עוד משפט אחד לסיכום.

יועז הנדל: המשימה שלי היא לפרוס תשתיות ולוודא שיש אינטרנט מהיר לכל אזרח ויש לו אפשרויות תעסוקה.

יועז הנדל: לצד זה, אני מבין את הבעיה שיש באינטרנט ואני מבין את הדאגה מחשיפת יתר לתכנים לא ראויים ואנחנו עוסקים במשרד גם בתחום הזה, גם בסינון תכנים וגם באיך אנחנו עוזרים לצמצם את ההתמכרות למסכים.

יועז הנדל: אני מקווה מאוד שנצליח להרים את הדגל הזה.

יועז הנדל: זה בהחלט נושא חשוב.

יועז הנדל: ילדיי וילדיכם הדאגה להם היא אותו דבר, חבר הכנסת אזולאי.

אורי מקלב: לא אותו דבר.

אורי מקלב: אתה לא יכול לקבוע לי מה - - - אתה מסתכל עלינו כאילו שאנחנו אנשים מטומטמים ולא מבינים מה אתה הולך לעשות.

ינון אזולאי: אדוני השר, לא ביקשתי שהילדים שלך יבואו ללמוד ליד - - -

אורי מקלב: אנחנו לא מפגרים.

אורי מקלב: תאמין לי שאנחנו לא מפגרים.

אורי מקלב: אנחנו יודעים בדיוק מה אתה הולך לעשות.

אורי מקלב: אתה מסתכל עלינו כמו שאנחנו לא יודעים מה אתה הולך לעשות.

ינון אזולאי: - - - זו הדך שלך, זה בסדר גמור.

ינון אזולאי: הילדים שלך ילמדו איפה - - -

מיכאל ביטון: ינון, ביקשת לדבר ודבריך נשמעו ונכנסו ללב וגם הרב מקלב קיבל זמן מוגבר מאוד בנושא הזה.

מיכאל ביטון: אני חושב שפה תיפתח אפשרות לדיאלוג.

יועז הנדל: אני מבטיח לכם שהראייה שלי היא ראייה ממלכתית לכלל אזרחי מדינת ישראל, החרדים, החילונים והדתיים.

אורי מקלב: - - - תהיה מוכן לתווך ביננו כדי שהוא יבין מה אנחנו מבקשים.

מיכאל ביטון: אני אכלול את זה.

יועז הנדל: אתה לא צריך תיווך – אתה מדבר איתי מספיק, חבר הכנסת מקלב.

אורי מקלב: אתה לא מבין אותי.

ינון אזולאי: השר, אף פעם לא הכחשתי את זה שאני מדבר איתך וחבר שלך גם.

ינון אזולאי: אני אומר את זה גם מול המצלמות.

מיכאל ביטון: ינון, אני חורג מהזמן.

מיכאל ביטון: תנו לי לסיים בבקשה.

מיכאל ביטון: אנחנו רוצים לסכם את הדיון הזה.

מיכאל ביטון: אני אתייחס גם למה שעלה פה בסוגיה של הטלפון הכשר.

מיכאל ביטון: השר והמשרד הציגו את תוכנית עבודה שלהם וניכר שבשנה האחרונה יש קצב ודחיפה של פורמות והתייחסויות לכל הבעיות וכשלי השוק בתחום התקשורת המפתח והמשתנה.

מיכאל ביטון: יש גם הישגים בפריסת הסיבים, גם מה שעשו פה בוועדת כלכלה בראשות מרגי.

מיכאל ביטון: והביצוע והפתרון האלגנטי של הפניית משאב לפריפריה, אם אפשר להגדיל אותו ולכסות את כל המדינה בסיב אופטי בשנים ספורות, הדבר הזה יפה והוא מהלך מצוין.

מיכאל ביטון: סוגיות שנותרו בעייתיות: הסלולר אל במצב טוב.

מיכאל ביטון: בעיות הקליטה הן בכל המדינה, מהנגב ועד הגליל ובתוך הערים.

מיכאל ביטון: האסטרטגיה שלכם להגביר את פריסת האנטנות היא נכונה, אבל היא כנראה לא מהירה מספיק ואתם צריכים להפעיל את כלי האכיפה והענישה המוגברות גם במציאות של שוק בסכנה כי מי שלא משלם כסף, לא מתייחס ברצינות.

מיכאל ביטון: לגבי תזכיר החוק של רפורמת התכנים בתקשורת, אנחנו מצפים מכם שזה יהיה לפני הרבה דברים שאתם עוסקים בהם כי אי-אפשר לגרור רגליים.

מיכאל ביטון: הוועדות שאימצתם את המלצותיהן סיימו את עבודתן זה מכבר והנושא הזה פוגע באזרחים בתעריפים, באפשרויות ופוגע בעובדים, בספקים, באומנים.

מיכאל ביטון: זה אלפי אנשים.

מיכאל ביטון: הם לא חזקים כמו ועד עובדי הדואר, אבל הם נפגעים כל יום.

מיכאל ביטון: יש גם פיחות זוחל בתקציבים שעומדים להפקות מקור בגלל המעבר האלגנטי לסטרימינג שאין עליו רגולציה, למרות שאני חלוק עליך בעובדה שהרישיונות ניתנו לשידור בכבלים להוט ולשידור לווייני ביס והיועצים המשפטיים צריכים לבדוק את זה.

מיכאל ביטון: ואם מישהו עבר לשידור אחר מהרישיון שיש לו, צריך לפחות לשאת בעלויות של הפקות המקור.

מיכאל ביטון: אם אתם יכולים לבחון אצלכם הוראת שעה שמקפיאה את היקף התמיכה בהפקות מקור של החברות האלה כפי שנעשה בשיעור קודם, נניח, ממוצע של שלוש השנים הקודמות, ולשמור על יציבות התכנים והיכולת לפעולה של יזמים ישראלים בתחומים האלה, אנא תביאו הוראת שעה עד שתביאו את תזכיר החוק, כדי שהגופים האלה לא ייפגעו.

מיכאל ביטון: חוק הדואר מונח בפנינו ונתנו לו עדיפות ונתנו לו דיונים.

מיכאל ביטון: מצאנו ויכוח גדול על העוצמה של הדואר מול גופים אחרים.

מיכאל ביטון: הדברים שזיהינו כנושאים במחלוקת – איך מרכזי החלוקה יתנו שירות לכולם ובאיזו איכות ובאיזה מחיר, איזונים ושליטה בהיבט של הדפוס ובמסלול השלם בין דפוס לדואר, איזה גופים שולטים בזה ומה יקרה אם הדואר יעבור גם למהלך הזה, האם זה עודף כוח והעדר תחרות וכן הלאה.

מיכאל ביטון: הדבר הנוסף הוא שמירה על השירות, המהירות, המחיר לצרכן ושכיחות שירותי היסוד של הדואר, אותם מכתבים שדועכים, אבל עדיין לרבים בחברה הם קריטיים.

מיכאל ביטון: אנשים שלא עברו לעולם הדיגיטלי שתלויים בדואר.

מיכאל ביטון: בתוך זה יש עסקים קטנים שמנהלים את הסניפים של הדואר בחלק מהמקרים והרווחיות שלהם גבולית.

מיכאל ביטון: הרפורמה הזאת עלולה גם לפגוע בהם.

מיכאל ביטון: אם תביאו פתרונות יפים ואלגנטיים לארבעת הסעיפים הללו ותנוח דעתנו, נוכל ממש לסיים את החוק הזה מהר.

מיכאל ביטון: זה תלוי בכם.

מיכאל ביטון: טלוויזיה קהילתית היא דבר חשוב.

מיכאל ביטון: יש אלפי מתנדבים.

מיכאל ביטון: זה כסף קטן להשפעה רחבה.

מיכאל ביטון: לא לפגוע בטלוויזיה הקהילתית.

מיכאל ביטון: ידיכם עמוסות ויש לכם הרבה בעיות, אבל ניכר שאתם נמרצים ועובדים.

מיכאל ביטון: אנחנו פוגשים את כל המשרדים ויודעים להבדיל בין משרד שהוא לא שיטתי, ללא יכולת ביצוע, ללא דחיפה קדימה לבין משרד שיודע לעבוד.

מיכאל ביטון: המשרד שלכם יודע לעבוד ואנחנו נהיה לצדכם.

מיכאל ביטון: תביאו רפורמות טובות, מבושלות היטב, תמצאו אותנו נחושים וללא חשש.

מיכאל ביטון: לגבי הטלפון הכשר והרפורמה שהשר יוזם – יש מצבים בהם אתה מזהה בעיה וגם קיבלת תלונות וחלק מהטענות שלך על אפליה בגין מונופול ששולט בטלפון הכשר, אפליה של תוכן, אפליה של ספק.

מיכאל ביטון: אלה בעיות שצריך לתת עליהן את הדעת ולא לייצר את האפליה הזאת.

מיכאל ביטון: אבל חברי כנסת פה דיברו מדם ליבם בזעקה שהדבר הזה חשוב להם והדבר הזה נולד לא כי מדינת ישראל המציאה טלפון כשר.

מיכאל ביטון: בתוך מהפכת התקשורת העולמית יש ציבור שרוצה לגונן על ילדיו ומשפחתו מתוכן מסוכן – והאינטרנט מסוכן וילדינו נפגעו באינטרנט.

מיכאל ביטון: וכן, אנחנו החלטנו שהאינטרנט פתוח ונחנך אותם להיות צרכנים נבונים, אבל ראינו גם מחקרים שמראים שילדים בני 10 ו-9 שצפו בתכנים פוגעניים וראינו השפעות של אינטרנט על מעשים של אנשים.

מיכאל ביטון: ראינו השפעות של רשתות חבריות על מעשים של אנשים.

מיכאל ביטון: לכן לגיטימי שציבור אומר שהוא רוצה לחסוך את זה מילדיו.

מיכאל ביטון: אני גם מרים את הכפפה שחבר הכנסת מקלב השליך פה, ואם תרצו אותי כמחבר, כמגשר בניסיון לנסח, מצד אחד, שינויים שאתה רוצה להכניס בהיבט העסקי התחרותי שלא יהיו אפליות ושהשוק הזה יהיה הגון, ומצד שני, שמירת הדאגה היסודית שלהם שהרעיון הזה של טלפון כשר לא ייפרץ ושהוא יכול להתקיים גם בדורות הבאים.

מיכאל ביטון: אם תרצו אותי כמגשר - -

אורי מקלב: אנחנו רוצים.

אורי מקלב: השר לא מגיב.

מיכאל ביטון: ניתן לו אחר כך להחליט.

מיכאל ביטון: - - אם תרצו אותי כמגשר לדבר הזה, אני לרשותכם תמיד.

מיכאל ביטון: אני נועל את הישיבה.