ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 217, 2022-02-01 13:30

אלכס קושניר: אנחנו עוברים לסעיף השלישי בסדר היום: העברות תקציביות, שינויים בתקציב.

אלכס קושניר: אנחנו ממשיכים מהמקום שבו עצרנו אתמול.

אלכס קושניר: פנייה 36001 – תעסוקה.

אביעד שוורץ: הפנייה מדברת על תקצוב סך של 192,540 אלפי ₪ משנת הכספים 2021 לשנת הכספים 2022.

אביעד שוורץ: מדובר בכספים שהם ממסגרת תקציב הקורונה לפעילויות תעסוקה ולהתמודדות עם נגיף הקורונה.

אלכס קושניר: אתה יכול לפרט טיפה יותר במה מדובר?

אביעד שוורץ: רוב הסכום הוא לנושא הכשרות מקצועיות שהחל עוד בשנת 2021.

אביעד שוורץ: ההכשרות המקצועיות נמשכות מספר חודשים.

אביעד שוורץ: ישנם מסלולים שונים שהחלו בשלבים שונים לאורך השנה וממשיכים במהלך שנת 2022 לטובת אנשים שזקוקים להם.

ינון אזולאי: כמה השתתפו בהכשרות המקצועיות?

ינון אזולאי: כמה בעצם הושמו בפועל בתעסוקה?

ינון אזולאי: כמה חזרו לאותו מקום עבודה?

אביעד שוורץ: 36002 היא יותר תכנית מעטפת.

אביעד שוורץ: פותחו, למשל, שירותים דיגיטליים חדשים שאפשרו עוד דברים.

אביעד שוורץ: נעשתה, למשל, מינהלת משותפת עם המעסיקים בשביל שההכשרות יותאמו יותר למעסיקים.

ינון אזולאי: אני לא מבין מה זה המעטפת.

ינון אזולאי: מה עשיתם מול העסקים?

אביעד שוורץ: אתה בסוף רוצה שההכשרות יובילו להשמות.

ינון אזולאי: נכון.

אביעד שוורץ: רצינו שיתוף פעולה עם המעסיקים כדי להבין טוב יותר מה הצרכים.

אביעד שוורץ: זאת המטרה של המינהלת.

אלכס קושניר: זה הצליח?

אביעד שוורץ: זה בפעולה.

אלכס קושניר: יש שביעות רצון מצד המעסיקים?

ינון אזולאי: באיזה גילאים זה?

ינון אזולאי: כל אחד שנזרק משוק העבודה לאבטלה נכנס לתכנית הזאת?

אביעד שוורץ: התכנית הזאת היא יותר מטה שפונה למעסיקים.

ינון אזולאי: באיזה תחומים ראיתם שצריך את זה?

אביעד שוורץ: במגוון תחומים.

ינון אזולאי: בפועל עשיתם על חלק מהם, לא על כל התחומים.

ינון אזולאי: על מה עשיתם?

אביעד שוורץ: יש הכשרות במגוון תחומים – תעשיה, בניין, מסחר ושירותים.

ינון אזולאי: האם אפשר להבין מהמשרד עד כמה מרוצים מהתכנית, כמה היא מיושמת בפועל?

אנסטסיה הראל: יש שביעות רצון מהתכנית.

אנסטסיה הראל: נוכל להעביר לכם רשימה של דברים שקרו כדי שתראו במה התמקדנו ב-2021.

אלכס קושניר: אנחנו מאוד נשמח לקבל את הפילוח לתחומים, את ההשמות, איפה שמתם דגש, ומה הלקחים לקראת תכנית 2022.

אלכס קושניר: אני מבין שזה יהיה גם קשור לתכנית 364406 - הכשרה של הנדסאים וטכנאים.

אלכס קושניר: אם אתם מעבירים נתונים, תעבירו על שתי התכניות האלו.

ינון אזולאי: באיזה אזורים עשיתם את ההכשרות?

ינון אזולאי: האם בפריפריה, במרכז, בצפון, בדרום?

אנסטסיה הראל: אני אעביר את הפילוח.

אביעד שוורץ: יש הכשרות בהרבה מוסדות שפזורים בכל הארץ, גם בפריפריה וגם במרכז.

ינון אזולאי: איזה אוכלוסיות נמצאות בתכנית 4201?

אביעד שוורץ: האוכלוסיות העיקריות זה חרדים וערבים.

ינון אזולאי: ראיתי שם גם אתיופים.

ינון אזולאי: חשוב לי לראות שאנחנו יודעים להגיע לכלל האוכלוסיות.

ינון אזולאי: אין תמיד אפשרות להגיע לאתיופים.

ינון אזולאי: לא תמיד יש להם את המדיה שלהם, את העיתונות שלהם.

ינון אזולאי: השאלה מה אנחנו עושים.

ינון אזולאי: האם זרוע העבודה במשרד הכלכלה עושה מספיק בשביל להגיע גם לאוכלוסייה הזאת?

ינון אזולאי: גם האוכלוסייה הזאת צריכה לפרנס.

ינון אזולאי: אנחנו לא רואים אותם בתפקידים בכירים בעבודות דווקא בגלל ההסברה הלא נכונה.

ינון אזולאי: הפעם אני רוצה דגש על הקהילה האתיופית, לראות מה נעשה.

אביעד שוורץ: יש תכניות ייעודיות לאוכלוסייה האתיופית.

אביעד שוורץ: חלק מאותה הדרכה זה לא לעשות רק תכניות ייעודיות.

ינון אזולאי: אני מסכים איתך, זה ייטמע בפנים.

ינון אזולאי: בגלל שאנחנו לא יודעים לשאוב אותם מהמקומות שלהם, צריך לעשות קודם משהו שיתאים להם, משהו שיגיע אליהם.

ינון אזולאי: לא תמיד אנחנו מצליחים להגיע אליהם.

אביעד שוורץ: יש החלטת ממשלה בנושא.

ינון אזולאי: אני אשמח לקבל את הנתונים בנושא הזה.

ינון אזולאי: האם תכנית 364101 היא על מעונות היום?

אביעד שוורץ: זה השאריות של המענקים שניתנו עוד בשנת הלימודים הקודמת.

ינון אזולאי: אני מכיר את זה, אני אישית נלחמתי עבור המענקים האלה.

ינון אזולאי: בכמה זה תוקצב?

ינון אזולאי: כמה הייתה כל התכנית?

אביעד שוורץ: סך התקצוב למענקים למעונות יום היה בערך 215 מיליון.

אביעד שוורץ: פה מדובר על 100,000 שעוד לא - -

ינון אזולאי: כל השאר נוצל כבר?

אביעד שוורץ: סדר גודל של 215 מיליון שולמו.

ינון אזולאי: כמה מעונות השתתפו בזה?

אביעד שוורץ: כאן מדובר על המעונות המפוקחים, בעלי הסמל.

ינון אזולאי: היה גם פיצוי למעונות לא מפוקחים.

אביעד שוורץ: הפיצוי למעונות הלא מפוקחים היה דרך משרד הכלכלה, דרך הסוכנות לעסקים קטנים.

ינון אזולאי: אני מבקש את הנתונים לגבי הלא מפוקחים.

ינון אזולאי: לגבי המשפחתונים, שגם שם נתנו את האפשרות לקבל את הפיצוי בכל הגלים, אני רוצה לדעת מה היה ומה בפועל הגישו וקיבלו.

אלכס קושניר: פנייה 36001 - תעסוקה, מי בעד, מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: בפנייה 52001 סיימנו דיון, הייתה התייעצות סיעתית שהסתיימה.

אלכס קושניר: 52001 – משטרה ובתי הסוהר, מי בעד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: 54001 – רשויות מקומיות.

טל שחם: הפנייה התקציבית נועדה להעברת עודף מתוך המסגרת המיועדת להתמודדות עם התפשטות נגיף הקורונה - 41 מיליון 762 אלפי ₪ משנת 2021, לשימוש בשנת 2022 ברשות הטבע והגנים ורשות הגז הטבעי.

טל שחם: תכנית 541301 לרשות הטבע והגנים - 21 מיליון 762 אלפי ש"ח.

טל שחם: התקציב פה הוא חלק מתכנית האצה, נועד עבור האצת פרויקטים של פיתוח של שמורות טבע וגנים לאומיים, בעיקר נחלים.

טל שחם: פיתוח אתרי המורשת כולל בתוכו דוגמאות רבות, הרבה מהן בפריפריה, כמו גן לאומי שבטה, אתר ארכיאולוגי סוסיתא, פארק אשכול, עינות צוקים, חורשת טל וחניוני לילה רבים.

טל שחם: תכנית 543102 להוצאות תפעול ופעולות של רשות הגז - 20 מיליון ש"ח.

טל שחם: מדובר בתקצוב פרויקטים רב שנתיים שמטרתם חיבור בתי חולים לרשת חלוקת הגז הטבעי.

ינון אזולאי: איפה פה קשור הקורונה?

טל שחם: זה חלק מתכנית האצה במשק.

טל שחם: הרעיון היה לקדם פרויקטים בהאצה.

טל שחם: זה חלק מתכנית ההאצה של תשתיות.

ינון אזולאי: מצחיק אותי לשמוע כל פעם שחלק מההאצה בתשתיות בא בגלל הקורונה.

יואב הכט: בהחלטת הממשלה 326 הממשלה החליטה על מספר תחומי האצה, בין היתר גם ברשות הטבע והגנים שבהם היא תבצע פרויקטים שהיו על שולחנה עוד לפני כן.

יואב הכט: מדובר על שימור והגברת התעסוקה ועל שיפור התשתיות.

ינון אזולאי: זה לא באמת קשור לקורונה.

יואב הכט: הממשלה החליטה שיוקצה לזה תקציב מתוך קופסת הקורונה.

ינון אזולאי: אנחנו מוציאים פה מכסף קורונה למשהו שהוא לא קורונה.

יואב הכט: זה פעם אחת קשור לקורונה, כי יש הזדמנות כשאין אנשים בכבישים, כשאין תיירים בשמורות כדי לבצע את עבודות התשתית האלו, ופעם שנייה - להגביר תעסוקה.

ינון אזולאי: זה שאין פקקים עכשיו לא אומר שזה תקציב שמיועד לקורונה.

ינון אזולאי: אתה אומר שהזמן הכי טוב לעשות את זה הוא זמן הקורונה, אבל זה לא תקציב שמיועד לקורונה.

אלכס קושניר: אני מבין שהחלטת הממשלה הזאת היא עוד מהכנסת הקודמת.

אלכס קושניר: הממשלה זיהתה פה הזדמנות לשפר הרבה מאוד תשתיות, להפוך את המשבר להזדמנות.

ינון אזולאי: הדבר מבורך, אבל היום אנחנו יודעים שיכול להיות שנצטרך להביא לפה עוד כספים של קרונה.

אלכס קושניר: יביאו, אני כבר אומר לך.

ינון אזולאי: זה בסדר שאתה לוקח מתקציב קורונה, רק תגיד שאתה לוקח את זה למשהו שהוא לא קורונה.

טל שחם: החלטת הממשלה קבעה רשימה מאוד ארוכה של פרויקטים להאצה של הפעילות במשק.

טל שחם: אתה צודק, האתרים האלה הם לא כהכנה לקורונה.

טל שחם: ההחלטה כוללת גם תכניות בהייטק, גם תכניות בדיור, גם סלילת כבישים.

טל שחם: מדובר בהמון פרויקטים של תשתית שהממשלה מצאה את ההזדמנות להאיץ בתקופה הזאת.

ינון אזולאי: עכשיו לגבי תכנית 4302, לגבי הסיבות המרכזיות, לגבי המטרה שלשמה הולך הכסף.

ינון אזולאי: כמה בתי חולים כיום מחוברים לגז, כמה אמורים להיות מחוברים ותוך כמה זמן?

ינון אזולאי: איך בחרתם את בתי החולים?

ינון אזולאי: האם כל בתי החולים הם ציבוריים?

ראפה דיבסי: מדובר פה בעודפים של הסכמים שנחתמו עם חמישה בתי חולים: תל השומר, בילינסון, רמב"ם, גליל מערבי בנהריה, אסותא רמת החייל.

ראפה דיבסי: אלה בתי החולים שנכללים במסגרת ההסכמים שעליהם אנחנו מקבלים את העודפים.

ראפה דיבסי: בתל השומר ובגליל מערבי חברות החלוקה מתמקדות בנושא התכנון ועומדות בלו"ז, אנחנו מצפים שיחוברו בתי החולים האלה.

ראפה דיבסי: לגבי בלינסון ואסותא יש מו"מ בין חברות החלוקה לבתי החולים עצמם.

ראפה דיבסי: לגבי רמב"ם יש בעיה בין חברת החלוקה לעירית חיפה, נושא שעלה בדיון אחר בכנסת.

ראפה דיבסי: אנחנו מנסים למצוא איזה שהוא פתרון לגבי תוואי הקו עצמו, אבל יש שם בעיה שצריכה להיפתר מול עיריית חיפה.

ראפה דיבסי: יש את בתי חולים זיו ופוריה שקיים שם קו גז טבעי, אבל זה תלוי בבתי החולים עצמם, אנחנו מחכים שהם יתחברו.

ראפה דיבסי: אפשר להגיש לוועדה רשימה מסודרת של כל בתי החולים שמחוברים על מנת לראות מי מהם ציבוריים ומי מהם פרטיים.

אלכס קושניר: חשוב שנקבל את הרשימה.

ינון אזולאי: מי בוחר איזה בתי חולים?

ראפה דיבסי: הקול קורא הזה נחתם מול חברות החלוקה, לא מול בתי החולים.

ראפה דיבסי: חברות החלוקה מקבלות את הכספים מרשות הגז הטבעי ומנהלות בעצמן מו"מ מול בתי החולים.

ינון אזולאי: יש השתתפות של המשרד, נכון?

ראפה דיבסי: מדובר בתקציבים האלה.

ינון אזולאי: כמה מתוך שבעת בתי החולים הציבוריים מחוברים?

ינון אזולאי: אני מדבר איתך על נצרת שיש שם שלושה בתי חולים, על לניאדו בנתניה, על מעייני הישועה בבני ברק, ועל הדסה ושערי צדק בירושלים.

ינון אזולאי: כמה מתוך אלה מחוברים?

ראפה דיבסי: אני לא הגורם המקצועי לתת תשובה, אני מנהל את התקציב של הרשות, אבל אפשר להגיש את כל התשובות לעניין הזה.

ינון אזולאי: אין בעיה.

ינון אזולאי: למה אני צריך לממן את בתי החולים הפרטיים לפני שאנחנו מסיימים עם כל בתי החולים הציבוריים ועם קופות החולים?

ראפה דיבסי: הקול קורא הזה פורסם לחברות החלוקה.

ינון אזולאי: חברות החלוקה עושות מה שאתה אומר להן.

ינון אזולאי: אם תגיד להן שזה לא מתאים לבתי חולים פרטיים וזה מתאים בראש וראשונה לבתי חולים ציבוריים ובתי חולים של קופות החולים, זה יהיה קודם כל אליהם.

ינון אזולאי: אם אתה אומר להם: "תתנו מה שאתם רוצים", בתי החולים הפרטיים אוטומטית ירוויחו יותר.

ינון אזולאי: אמרת פוריה, זיו וגליל מערבי שאין בעיה אפילו לתת שם יותר ניקוד, אבל לא יכול להיות שתיתן עדיפות לאסותא ברמת החייל לפני הדסה, לפני שערי צדק, לפני בתי החולים בנצרת.

ינון אזולאי: אתה צריך להכניס את בתי החולים הפרטיים אחרי שכיסית את כל הארץ.

ראפה דיבסי: מי שניגש לקול הקורא הזה קיבל את המענק.

ראפה דיבסי: אני אוכל להגיש תשובה מסודרת לוועדה על השאלה ששאלת דרך רשות הגז.

אלכס קושניר: פנייה 54001 – רשויות הפיקוח, מי בעד הפנייה, מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: פנייה 70001 – משרד השיכון.

יפתח עשהאל: סך של 77 מיליון 878 אלפי ₪ מתוך קופסת הקורונה, מתוך תקציבי ההצעה במסגרת תכנית הקורונה.

יפתח עשהאל: כל העודפים מועברים לתכנית 700205.

אלכס קושניר: מה התכנית?

יפתח עשהאל: תכנית פעולות תומכות בבנייה חדשה למגורים.

אלכס קושניר: מה המטרה?

יפתח עשהאל: מטרת העודפים והפעילות זה כל מיני פרויקטים שהחליטו עליהם במסגרת תכנית ההאצה בקורונה.

יפתח עשהאל: הפרויקטים תומכי הדיור אפשרו לממשלה לשווק הרבה יותר יחידות דיור חדשות.

אלכס קושניר: העודפים הם עודפים מחויבים במקרה הזה?

יפתח עשהאל: כן, בדיוק.

יפתח עשהאל: כל העודפים פה הם עודפים מחויבים, צבועים לפרויקטים ספציפיים.

ינון אזולאי: אני לא רואה את הסיפור של הקורונה בהצעה.

ינון אזולאי: קצת מפריע לי שלוקחים כסף של קורונה בשביל לשפץ, בשביל לעשות כבישים.

ינון אזולאי: אני לא מסכים עם הגישה הזאת.

אלכס קושניר: אני לא חושב שיש באיזה שהוא סעיף של כל הפעולות שהוחלטו עליהן בהחלטת ממשלה איזה שהוא חוסר תקצוב.

אלכס קושניר: זה לא שיש מקומות שבהם חסר כסף כרגע.

יפתח עשהאל: הפרויקטים שצבועים מתוקצבים במאה אחוז.

אלכס קושניר: אין לך תקצוב בחסר.

ינון אזולאי: דווקא בגלל שאין לך תקצוב בחסר אתה צריך להגיד: "אני לקחתי בשביל זה".

אלכס קושניר: הפרויקטים האלה ניצבו עוד בהתחלה, כשקיבלו את ההחלטות.

אלכס קושניר: עכשיו זה פשוט עודף מחויב.

יואב הכט: הקורונה, לפחות בשנת 2020, באה גם לידי ביטוי בירידה בפעילות הכלכלית.

יואב הכט: בעת ירידה בפעילות הכלכלית ההמלצה הכללית של הכלכלנים היא הרחבה פיסקלית של הממשלה, בעיקר תוך ביצוע פעולות שיתמכו בצמיחה עתידית, ולכן נבחרו פרויקטים שלא נותנים מענה למחלה אבל נותנים מענה לבעיה הכלכלית שבאה בשנת 2020.

יואב הכט: בהקשר הזה אני חושב שכן מדובר בהוצאות שקשורות למשבר הקורונה.

ינון אזולאי: כמו ההרחבה של כביש 4 בדרך לטירת הכרמל?

יואב הכט: הרחבה של כבישים היא פעילות שמגדילה את הוצאות הממשלה, היא חלק מהרחבה פיסקלית שממליצים עליה כלכלנים בעת משבר כלכלי.

יואב הכט: מכיוון שהמשבר הכלכלי הוא משבר הקורונה, התקציב שהוקצה עבור משבר הקורונה יכול גם לצאת באמצעות פרויקטי האצה.

אלכס קושניר: פנייה 70001 – משרד השיכון, מי בעד, מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: 79001 – תחבורה ופיתוח.

אביה פרון: הפנייה נועדה להעברת סכום של מיליארד 323 מיליון 405 אלפי שקלים משנת תקציב 2021, לשנת תקציב 2022.

אביה פרון: התכניות העיקריות בגינן הוצאו העודפים: 795002 – תחבורה ציבורית והסעת המונים, 795101 – כבישים בינעירוניים.

אביה פרון: העודפים נוצרו בגין התחייבויות חוצות שנה בפרויקטים כמו הרכבת הקלה בגוש דן, שדרוג כביש 85 ושדרוג כביש 71.

אלכס קושניר: יש פה עודפים שהם אינם מחויבים?

אביה פרון: יש פה מעט עודפים שאינם מחויבים וצבועים לפרויקטים ספציפיים.

ינון אזולאי: מה זה מקטע B?

אביה פרון: מקטע B זה חלק במסילה המזרחי, החלק הדרומי של המסילה.

ינון אזולאי: איפה?

אביה פרון: מאזור כפר סבא ללוד.

ינון אזולאי: תן הסבר בתכנית 6795501 איך הסבסוד הולך בין החברות ולמה בקורונה אנחנו צריכים לפצות אותן כשלא השתמשו בשירות.

אביה פרון: יש פה שני נושאים.

אביה פרון: אחד זה תקצוב של כמה מאות פקחי קורונה לאוטובוסים, לרכבות הקלות ולרכבת כדי לוודא שההנחיות נשמרות, והחלק השני זה פיצוי למפעילי התחבורה הציבורית.

ינון אזולאי: על מה אנחנו משלמים להם?

אביה פרון: אנחנו נותנים סוג של רשת הגנה שמבטיחה היקף נסועה מסוים.

ינון אזולאי: שיהיה מינימום.

ינון אזולאי: אם אין את המינימום הזה, אנחנו משלמים להם בכל מקרה?

ינון אזולאי: זה ההסכם?

אביה פרון: משהו כזה.

ינון אזולאי: נגיד שאת הסבסוד נותנים על 1,000 נסיעות וביום מסוים יש 1,500 נסיעות, האם המשרד לא יסבסד את זה?

אביה פרון: הסבסוד יקטן.

אביה פרון: צריך לזכור שאנחנו מסתכלים על כל התכנית ביחד.

ינון אזולאי: למה אני שואל את זה?

ינון אזולאי: כי יש מקומות שאנחנו רואים פתאום מפולת, אנחנו רואים שיש עומסים ולא מוציאים עוד קווים.

ינון אזולאי: זה קורה המון במגזר החרדי שמחכים.

ינון אזולאי: אתה אומר לי שהסבסוד הולך על פי הנסיעות, על פי הקווים.

ינון אזולאי: יכול להיות שהחברות אומרות: "שמע, אני לא מוציא גם אם יש לחץ כי אני לא מקבל סבסוד".

אביה פרון: יש להם תקצוב גם לפי נוסעים.

אלכס קושניר: הסבסוד תלוי גם בתדירות של הקו?

אביה פרון: הוא תלוי בתדירות של הקו, במספר הקילומטרים שהוא נוסע, וגם במספר הנוסעים.

ינון אזולאי: מה החברה אומרת?

ינון אזולאי: "שמע, יש לי 300 קווים, ב-350 קווים זה לא כלכלי בשבילי".

אלכס קושניר: כי המדינה לא מסבסדת מעבר לסף מסוים?

ינון אזולאי: זה מה שקורה.

ינון אזולאי: היא מסבסדת בסבסוד נמוך יותר.

ינון אזולאי: כשאתה נותן לו פר נוסע, הוא ירצה להגביר את הנסיעות שלו, הוא ימלא את האוטובוס, הוא גם יעצור בכל תחנה.

ינון אזולאי: כשאתה עושה את זה פר נסיעות, הוא אומר: "שמע, סיימתי את הקווים, לא בטוח שכדאי לי מעבר כי שם אני מרוויח פחות".

אביה פרון: אפשר להביא את נציגי המשרד שיסבירו, אבל הפנייה הזאת היא הסכם ספציפי ל-2021.

ינון אזולאי: אני לא אעכב את זה בגלל זה, אבל אני חושב שיש פה סוג של עוולה, במיוחד בקרב האוכלוסיות שצורכות את קווי האוטובוס בתקופות הלחוצות.

אלכס קושניר: אם אנחנו רוצים לעודד תחבורה ציבורית, יהיה מעניין להבין איך שיטת הסבסוד עובדת.

אלכס קושניר: פנייה 79001 – תחבורה ופיתוח, מי בעד, מי נגד, מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: פנייה 83001 – הוצאות פיתוח.

טל שחם: הפנייה התקציבית נועדה להעברת עודף בתוך המסגרת המיועדת להתמודדות עם התפשטות נגיף הקורונה בסך 558 מיליון 245 אלפי ₪ מזומן ו-277 מיליון 448 אלפי ₪ הרשאה להתחייב משנת 2021 לשימוש בשנת 2022 במערך הדיגיטל הלאומי, רשות מקרקעי ישראל ומימוש מתווי סיוע לחברות התעופה הישראליות.

טל שחם: ההרשאה כאן היא בגובה הסכום של העודפים שלא נוצלו עדיין, העודפים הלא מחויבים.

אלכס קושניר: זה יתרות שלא נוצלו, זה לא עודף.

טל שחם: בדיוק.

טל שחם: מבחינת חלוקה לתכניות: תכנית 830301 – דיגיטל וסייבר – 277 מיליון 448 אלפי ₪ בהרשאה.

טל שחם: הפרויקטים כאן מתחלקים להחלטת ממשלה נפרדת ולעוד שני פרויקטי פיתוח עיקריים.

טל שחם: הראשונה זה החלטת ממשלה 260 מ-26 ביולי 2020 בנושא של האצת שירותים דיגיטליים, קידום הלמידה הדיגיטלית של הציבור והאצת השירותים של הממשלה.

טל שחם: הנושא השני זה עוד תכנית האצה נוספת שהייתה ובעיקר התמקדה בלמידה דיגיטלית והגברה של אוריינות דיגיטלית.

טל שחם: הנושא השלישי הוא פרויקט נימבוס, המעבר לענן ציבורי של הממשלה, שזה פרויקט אסטרטגי של הממשלה שהתחיל עוד ב-2018 ועכשיו הגיע רגע השיא שלו – נבחרו הזוכים והממשלה מתחילה לעבור לענן ציבורי.

טל שחם: תכנית 830402 - פרויקטים בתכנון ואיכות סביבה – 59 מיליון.

טל שחם: מדובר ביישום החלטת הממשלה בהאצה, החלטה מספר 326 מיום ה-16 באוגוסט.

טל שחם: בתכנית מתוקצבים פרויקטי תשתיות תומכות דיור לצורך הגדלת היצע הדיור.

טל שחם: הפרויקטים האלה הינם פרויקטי טווח שחוצים את שנת התקציב.

אלכס קושניר: פה הכסף מועבר לרמ"י?

טל שחם: כן.

אלכס קושניר: אתם מעבירים כסף לרמ"י?

טל שחם: כן.

אלכס קושניר: זה לא אמור להיות פעולה הפוכה?

טל שחם: תכנית 830604 - גופים בינלאומיים – 221 מיליון 797 אלפי ש"ח.

טל שחם: התקציב הזה נועד עבור מימוש מתווה הסיוע לחברות התעופה הישראליות.

טל שחם: יש כל מיני מתווים שונים שניתנו לאורך הדרך.

טל שחם: מדובר כרגע על תקצוב של שני מתווים.

טל שחם: הראשון הוא רכישת כרטיסי טיסה עבור מערך אבטחת התעופה שעוגן בהחלטת ממשלה מספר 982 מיום ה-9 במאי 2021, כשסך התשלומים שמועברים בנושא זה 785 מיליון ₪, והתכנית השנייה היא סיוע שתעמיד המדינה בדרך של אג"ח לשלוש שנים ללא ריבית וביטחונות, כפוף להעמדת הון של החברה בהיקף מקביל ביחס של אחד לאחד מבעלי המניות בחברות.

טל שחם: מתווה זה מאפשר סיוע בהיקף של עד 44 מיליון דולר.

אלכס קושניר: זה לכל חברות התעופה?

טל שחם: כן.

רותם ברמלי: מדובר בתשתיות שהן לרוב לא משרתות רק את המתחמים של רמ"י אלא את כלל העיר.

רותם ברמלי: אלו תשתיות באחריות משרד התחבורה, לכן הן ממומנות מתקציב מדינה.

רותם ברמלי: הפרויקטים האלה הם מחלפים, כבישים בזיקה לדיור שמשרתים גם את הערים הקיימות.

ינון אזולאי: למה הם מועברים לכם ולא שמשרד התחבורה יעביר אותם ישירות?

ינון אזולאי: למה רמ"י צריך להעביר את זה דרכם?

רותם ברמלי: הכספים האלה, לפי החלטת הממשלה, הם תשתיות לדיור.

רותם ברמלי: בתיאום עם רמ"י ולפי התעדוף שלהם ושל משרד השיכון הכספים יועברו לגורם המבצע.

ינון אזולאי: למה צריך את רמ"י באמצע, אי אפשר להעביר את זה ישירות למשרד התחבורה?

רותם ברמלי: מי שמתעדף את הפרויקטים זה רמ"י ומשרד השיכון.

רותם ברמלי: אלו תשתיות לדיור שמשרתות את המשרדים האלה.

רותם ברמלי: ככל שהביצוע יהיה על ידי משרד התחבורה זה יועבר למשרד התחבורה.

רותם ברמלי: אנחנו מדברים פה על כספים שהם לא בהכרח מחויבים, שלא נפתחה בגינם הזמנה בהכרח.

רותם ברמלי: ככל שתיפתח וזה יבוצע על ידי משרד התחבורה, זה יועבר למשרד התחבורה באישור המשרד.

ינון אזולאי: תכנית 0301 - אתר קמפוס.

ינון אזולאי: זה אתר טוב, נשמע שבאמת הוא בסדר, רק לדעת כמה משתמשים בו.

ינון אזולאי: כמה השתתפו בתכנית של הקורסים האלה, כמה נשארו עד הסוף, ומה חתך הגילאים שם?

יעל מזוז-הרפז: יש לנו 530,000 משתמשים בקמפוס, כשאחוזי הסיום משתנים בין מתכונות הקורסים.

יעל מזוז-הרפז: בקורסים שיש להם יותר ליווי שהוא לא און-ליין בלבד אנחנו רואים שיש שיעורי סיום הרבה יותר משמעותיים.

יעל מזוז-הרפז: שיעורי הסיום בעולם של קורסים דיגיטליים עומדים על בסביבות 20% או 10%, תלוי בקורסים.

יעל מזוז-הרפז: כשאנחנו מלווים את הקורסים אנחנו רואים גם 80% ו-90% סיום.

יעל מזוז-הרפז: במסגרת התקציבים האלה פותחו גם קורסים של הכנה לבגרות, וראינו בהם שימוש מאוד נרחב, וגם קורסים במקום הבגרות עצמה.

יעל מזוז-הרפז: היו גם קורסים רבים של הכנה לשוק העבודה במסגרת בית ספר דיגיטלי לקריירה, שגם שם ראינו עשרות אלפי משתמשים.

ינון אזולאי: ה-575,000 משתתפים הם אנשים שונים, או שיש אנשים שלוקחים כמה קורסים?

יעל מזוז-הרפז: 530,000 אנשים שונים.

ינון אזולאי: איזה גילאים?

יעל מזוז-הרפז: אפילו מתחת לגיל 18.

יעל מזוז-הרפז: מגיל חטיבה עד גיל 90.

יעל מזוז-הרפז: יש לנו הרבה פנסיונרים שמשתתפים.

ינון אזולאי: בתכנית 0604, על איזה חברות ישראליות אנחנו מדברים?

ינון אזולאי: כל החברות הישראליות מפוצות?

יואב הכט: כן.

ינון אזולאי: האם חלק מהפיצוי זה שהמדינה קנתה טיסות בשבע מאות ומשהו מיליון?

יואב הכט: עקרונית כן.

יואב הכט: יש הסכם לפיו המדינה לוקחת על עצמה חלק מהעלות של הטסת מאבטחים, שזו הדרישה שהיא דורשת מחברות התעופה כדי שהטיסות יהיו מאובטחות.

יואב הכט: האופן שבו חלק מהסיוע מבוצע הוא באמצעות תשלום מראש על כל הכרטיסים האלה עבור מספר שנים.

ינון אזולאי: זה כולל את כל החברות הישראליות?

יואב הכט: זה הוצע לכל החברות.

יואב הכט: לגבי איזה חברות ספציפיות זה הוסכם איתם זה משהו שאני אצטרך לברר.

ינון אזולאי: יכול להיות שיש חברות ישראליות שלא מקבלות את זה?

טל שחם: שלא התאימו לתנאים של ההסכם.

ינון אזולאי: אז מה אנחנו כן נותנים להן?

אלכס קושניר: למה שלא יסכימו?

טל שחם: כי הם מוותרים על הכנסה עתידית.

אלכס קושניר: הקדמתם להם תשלום.

יואב הכט: כל החברות חתמו.

ינון אזולאי: העניין של הקדמת התשלום זה סוג של הלוואה, אנחנו לא באמת מפצים אותן.

יואב הכט: זו לא הלוואה, זו הקדמה.

ינון אזולאי: הפיצוי הוא בזה שאני נותן להן עכשיו כסף.

יואב הכט: החברות סובלות ממשבר כי כרגע הלקוחות דורשים החזרים.

ינון אזולאי: הבעיה שלהם כרגע היא תזרים מזומנים?

יואב הכט: זה אחד הכלים של הסיוע.

יואב הכט: הכלי הזה נועד לענות על קושי תזרימי.

אלכס קושניר: זה לא הכלי היחיד.

יואב הכט: יש לא הכלי היחיד, יש עוד כלים נוספים.

ינון אזולאי: הוא הכלי העיקרי.

אלכס קושניר: 83001 - הוצאות פיתוח, מי בעד, מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: יש לנו רביזיה על 08001 – משרד המשפטים.

ינון אזולאי: המ.מ.מ של הכנסת הוא של עם ישראל.

ינון אזולאי: כשאנחנו מבקשים נתונים זה עוזר לנו.

ינון אזולאי: אתמול, כשדיברנו על זה, הגשנו את הרביזיה על זה.

אלכס קושניר: מי בעד הרביזיה על פנייה 08001 - משרד המשפטים?

אלכס קושניר: לא אושר.