ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 101, 2022-01-24 10:00

וליד טאהא: בוקר טוב לכולם ולאלה שנמצאים בזום, אנחנו דנים בהצעות צווי כניסה לישראל, הצעה ראשונה הצעת צו הכניסה לישראל (פטור מאשרה) (תיקון) התשפ"ב-2021 (ממשלת איי מרשל).

וליד טאהא: הצעת צו הכניסה לישראל (פטור מאשרה) (תיקון) התשפ"ב 2021 (ממשלת טובלו).

וליד טאהא: הצעת צו הכניסה לישראל (פטור מאשרה)(תיקון) התשפ"ב-2021 (ממשלת סמואה).

וליד טאהא: גלעד אתה רוצה לומר משהו לפני שעוברים לזום?

וליד טאהא: גלעד מהיועמ"ש.

גלעד קריב: רק להגיד בשתי מילים, לפי חוק הכניסה לישראל, ככלל כל מי שנכנס לישראל שאינו אזרח ישראלי, צריך לקבל אשרת כניסה לישראל משר הפנים.

גלעד קריב: סעיף 17 לחוק, מסמיך את השר בהתייעצות עם ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, לפטור אנשים מסוימים או תושבי מדינות מסוימות מאשרה, ואלה הבקשות שלפנינו.

גלעד קריב: אני מציע שמשרד הפנים יציג את הסיבות ואת הבקשות.

וליד טאהא: אז אנחנו עוברים לרשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול לאורלי שמואלי, מנהלת.

וליד טאהא: אורלי את איתנו?

אורלי שמואלי: שלום בוקר טוב, אני מהייעוץ המשפטי ברשות האוכלוסין וההגירה.

אורלי שמואלי: נציגי משרד החוץ שמשתתפים, יכולים לתת את הרקע לחשיבות המדינית והקונסולרית לגבי ההסכמים, אבל אכן מדובר בהסכם כפי שנאמר, הסכם פטור מאשרות, שפוטר תיירים מהמדינות הללו להגיע ארצה לצורכי תיירות בלבד כמובן, ללא עבודה, לתקופה של עד שלושה חודשים.

וליד טאהא: מה זה פטור תיירים?

וליד טאהא: פטור אזרחים של המדינות הללו, מה זה פטור לתיירים, את יכולה לדעת אם הוא תייר או שהוא בא לעבוד?

אורלי שמואלי: אזרחים מאותה מדינה שנכנסים לארץ למטרות תיירות, כל תוקף האשרה היא עד שלושה חודשים.

אורלי שמואלי: יש לי נתונים מהשנים האחרונות, שאכן לא קיים חשש להשתקעות בלתי חוקית מאותן מדינות, גם לא מדובר במדינות שיש לנו כניסה של זרים רבים מהם.

אורלי שמואלי: יש לי נתונים לגבי כלל מדינות.

וליד טאהא: יש לך נתונים של הכניסות של האזרחים של המדינות האלה לישראל?

אורלי שמואלי: כן, ההסכם הוא כמובן הדדי.

אורלי שמואלי: אזרחים ישראלים יכולים להיכנס לאותן מדינות ללא צורך להצטייד באשרה מראש.

אורלי שמואלי: אזרחים מאותן מדינות יכולים להיכנס ארצה ללא הצורך להצטייד באשרה.

אורלי שמואלי: מאחר ולא קיים באמת כפי שאמרתי, חשש להשתקעות ואין לנו נתונים שמצביעים על כך שאנחנו מודאגים מכך שתיירים משם יגיעו לארץ למטרות אחרות, או לדוגמא דברים שאנחנו בוחרים, שהייה בלתי חוקית לצרכי עבודה, בקשות מקלט למיניהן.

אורלי שמואלי: לא מדובר במדינות מהסוג הזה, יש לנו ממש מאיי מרשל ב- 2018 נכנסו 18 תיירים, כולם יצאו.

אורלי שמואלי: כמובן שגם התקופה משפיעה, אבל אנחנו רואים מספרים ממש נמוכים, 2019 ארבעה, 2020 שלושה וכל מי שנכנס יצא.

אורלי שמואלי: אותו דבר מטובלו, יש לנו את 2018 שנכנסו שבעה תיירים, יצאו כולם, 2019 תייר אחד נכנס ויצא.

אורלי שמואלי: מסמואה נכנסו ב- 2018 67 תיירים ושלושה נשארו פה ללא אשרה, 94 נכנסו ב- 2019 ורק שניים נשארו.

אורלי שמואלי: זאת אומרת, אין לנו פה חשש, השיקולים המדיניים של משרד החוץ מבחינתנו אכן גוברים, הם יכולים לפרט, אבל הם גוברים על החששות של שיקולי הגירה שבדרך כלל אנחנו בוחנים אותם, כשאנחנו לקראת אישרורים של הסכמים מהסוג הזה, ותיקוני חקיקה פנימיים אצלנו, כמובן על מנת לקלוט את ההסכמים לדין הפנימי הישראלי.

אורלי שמואלי: מבחינת רשות האוכלוסין וההגירה, בהחלט יש אור ירוק, ואנחנו אכן באמת מתקדמים.

אורלי שמואלי: ההתייעצות עם הוועדה היא לפני החלטת ממשלה וקליטת הסכמים לדין הפנימי.

אורלי שמואלי: תודה רבה.

וליד טאהא: תודה רבה גם לך.

וליד טאהא: מי איתנו ממשרד החוץ?

וליד טאהא: יש לנו את רועי ואת אורית, רועי שומע אותנו?

רועי רוזנבליט: כן.

וליד טאהא: תגדיר את התפקיד שלך, בוקר טוב.

רועי רוזנבליט: בוקר טוב לוועדה הנכבדת, אני שגריר ישראל, לא תושב למדינות הפאסיפיק, בעצם לעשר מדינות הפאסיפיק.

רועי רוזנבליט: אורית כאן הקולגה היא מהלשכה המשפטית שלנו.

רועי רוזנבליט: בעצם אני אוסיף רק למה שאמרה אורלי, לפחות ההסכמים שהובלו באיי מרשל, נחתמו כבר בשנת 2019 ובעצם כרגע אנחנו צריכים באמצעות ההחלטה שלכם, והחתימה של השרה, צריכים לאשרר אותם ולהכניס אותם לתוקף.

רועי רוזנבליט: מדובר כאן על שלוש מדינות, גם טובלו, גם איי מרשל וגם סמואה, שלוש מדינות שמאוד, מאוד ידידותיות לישראל, האוכלוסייה שם היא כמעט ב- 100% נוצרית אדוקה, ומכאן שאם האמצעים מתירים להם, כי בכל זאת בצד השני של העולם, זה מדינות שהם 12 שעות הפרש מאיתנו בערך, אז אנשים צליינים פשוט רוצים להגיע לכאן לעלייה לרגל, זה בעצם התיירים או האזרחים שלהם שנכנסים לכאן.

רועי רוזנבליט: איי מרשל היא מדינה שמאוד, מאוד קרובה גם גיאוגרפית וגם מנטלית לארה"ב, קיבלה עצמאות מארה"ב לפני עשרים, שלושים שנה.

רועי רוזנבליט: טובלו וסמואה, הן קצת יותר דרומיות מדרום לקו המשווה, אבל גם כן בעצם באותה מנטליות, נוצריות, אוהבות ישראל, מצביעות בעדינו באו"ם, למרות שאלה מדינות של עשרות אלפי אנשים או פחות ממאה אלף איש לכל מדינה, מבחינת האזרחים זה קול אחד באום ומאוד מאוד עוזרים לנו, רק עכשיו הצביעו בעדנו ועזרו לנו לקדם החלטה על הגדרת, הכחשת שואה, והן כל הזמן מצביעות לטובתנו, ולכן אנחנו מאוד, מאוד תומכים באשרור של הצו הזה.

וליד טאהא: תודה רבה, אורית קרמר הלשכה המשפטית.

אורית קרמר: בוקר טוב, תודה רבה, אני מצטרפת למה שנאמר פה, אני ואורלי וגם נציגי משרד המשפטים, עבדנו על משא ומתן הזה עם המדינות האלה במשך לדעתי מספר שנים, ולשמחתנו ההסכמים הבשילו ונחתמו.

וליד טאהא: למה היה כל כך מסובך?

אורית קרמר: זה לא מסובך, זה פשוט קשה מאוד להתנהל מולם, לכן זה לקח זמן.

אורית קרמר: סך הכל זה היה מאוד, מאוד פשוט, כי הייתה נכונות מושלמת מצידם להיכנס להסכמים האלה, ורק עד שיצרנו איתם קשר, פשוט זה היה מאוד קשה.

אורית קרמר: גם ההסכמים נחתמו, פשוט קשה להגיע לשם, ולא מגיעים לשם באופן תכוף, נחתמו בעצם בניו יורק באו"ם במסגרת עם השגרירים שלהם שם.

אורית קרמר: מבחינה אופרטיבית זה מאוד נוח ומאוד קל כי הם קיבלו את כל ההערות שלנו והם היו מאוד קואופרטיביים, רק ברמה הטכנית עד שיכולנו להשלים את התהליך עד סופו לקח קצת זמן, אבל לדעתי חלק מהמדינות גם ככה פוטרים כבר בפועל ישראלים מהצורך להצטייד באשרה בבואם להיות שם כתיירים, ובאמת אין יותר מידי.

אורית קרמר: מדובר באמת במדינות איים, שחלקן יש בהן רק כמה עשרות אלפי אזרחים.

אורית קרמר: זהו, אין לי יותר מידי מה להוסיף כרגע, אם יש לכם שאלות אני לרשותכם.

וליד טאהא: תודה רבה, עו"ד נדב גולני רפרט אוכלוסין במשרד המשפטים איתנו?

נדב גולני: בוקר טוב, אין לי איזה שהיא התייחסות מבחינתנו ניתן לאשר את ההסכמים, את התקנות.

וליד טאהא: תודה רבה.

וליד טאהא: אני חוזר אליך גלעד מהייעוץ המשפטי, אתה תקריא את הצווים ונעשה הצבעה.

גלעד קריב: צו הכניסה לישראל (פטור מאשרה) (תיקון) התשפ"ב – 2022 בתוקף סמכותי לפי סעיף 17(ב) לחוק הכניסה לישראל התשי"ב-1952 ואחרי התייעצות עם ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, אני מצווה לאמור: תיקון התוספת 1.

גלעד קריב: בצו הכניסה לישראל (פטור מאשרה), התשל"ד-1974, בתוספת הראשונה, הראשונה אחרי "איחוד האמירויות הערביות" יבוא "איי מרשל"

גלעד קריב: ההצעה עברה צו הכניסה לישראל (פטור מאשרה) (תיקון) התשפ"ב – 2022 בתוקף סמכותי לפי סעיף 17(ב) לחוק הכניסה לישראל התשי"ב-1952 ואחרי התייעצות עם ועדת הפנים של הכנסת, אני מצווה לאמור: תיקון התוספת 1.

גלעד קריב: בצו הכניסה לישראל (פטור מאשרה), התשל"ד-1974, בתוספת הראשונה, הראשונה אחרי "הרפובליקה הדומיניקנית" יבוא "טובלו"

גלעד קריב: ההצעה עברה צו הכניסה לישראל (פטור מאשרה) (תיקון) התשפ"ב – 2022 בתוקף סמכותי לפי סעיף 17(ב) לחוק הכניסה לישראל התשי"ב-1952 ואחרי התייעצות עם ועדת הפנים של הכנסת, אני מצווה לאמור: תיקון התוספת 1.

גלעד קריב: בצו הכניסה לישראל (פטור מאשרה), התשל"ד-1974, בתוספת הראשונה, הראשונה אחרי "סלובקיה" יבוא "סמואה"

גלעד קריב: ההצעה עברה

וליד טאהא: תודה רבה לכולם.