ועדת העבודה והרווחה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 73, 2022-01-26 08:45

אפרת רייטן: בוקר טוב לכל מי שהשכים הבוקר.

אפרת רייטן: בוקר טוב גברתי, חברת הכנסת אימאן ח'טיב יאסין.

אפרת רייטן: היום ה-26 בינואר 2022, כ"ד בשבט תשפ"ב.

אפרת רייטן: השעה 8:50.

אפרת רייטן: אנחנו פותחים את ישיבתה הראשונה של ועדת העבודה והרווחה הבוקר הזה בדיון בהצעת חוק עבודת נשים (תיקון הסדרי עבודה גמישים להורה עצמאי), תשפ"ב-2021 פ/2423 של חברת הכנסת אימאן ח'טיב יאסין, מנסור עבאס, מאזן גנאים, ווליד טאהא - בהכנה לקריאה ראשונה.

אפרת רייטן: אני חושבת שאולי חברת הכנסת יאסין, תוכלי להציג את החוק ונוכל לקיים דיון עם המשרדים.

אימאן ח'טיב יאסין: בוקר טוב לכולם.

אימאן ח'טיב יאסין: כבוד יושבת הראש, חברי וצוות הוועדה, מי שנמצא איתנו בזום.

אימאן ח'טיב יאסין: אכן החוק שאני מציעה כאן מדבר על מתן הזדמנות לאותן נשים חד הוריות במיוחד, להיות בבוקר עם הילדים שלהן ולהצליח באמת לארגן אותם כדי להגיע לבתי הספר או למעונות יום.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת, נכון שיש כל מיני סוגיות שקשורות, שכבר שמעתי אותן ואני מודעת להן.

אימאן ח'טיב יאסין: כאישה אני מודעת לכל הנושא של החלוקה המסורתית של עבודות בית ושל הסטריאוטיפים שנמצאים בתוך זה.

אימאן ח'טיב יאסין: אבל מה לעשות?

אימאן ח'טיב יאסין: המציאות עדיין אותה מציאות שנותנת את האחריות על האישה, גם במקרה של שני הורים.

אימאן ח'טיב יאסין: ומה לעשות שהמציאות היא רק אישה אחת.

אימאן ח'טיב יאסין: היא שמטפלת בילדים.

אימאן ח'טיב יאסין: או הורה שמטפל בילדים, אבל לרוב זה נשים.

אימאן ח'טיב יאסין: במיוחד אם אנחנו מדברים על ילדים בגיל צעיר.

אימאן ח'טיב יאסין: לכן החשיבות של ההצעה הזאת היא באמת לאפשר גם חיים נורמליים לאותם ילדים, גם ביטחון אישי וגם הזדמנות לאותה אישה, אם, שתוכל למלא את תפקידה כמו שצריך.

אימאן ח'טיב יאסין: ולעמוד באחריות שהיא לקחה על עצמה.

אימאן ח'טיב יאסין: ולכן אני מציעה את ההצעה הזאת.

אימאן ח'טיב יאסין: וכולי תקווה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני יודעת שיש חלקים מסוימים בתוך האוכלוסייה שזה built-in בעשייה היום יומית שלה.

אימאן ח'טיב יאסין: אבל גם, גם בחלק שרואה את עצמו שיש לו שותפות ושותפים.

אימאן ח'טיב יאסין: במציאות במקרה הזה אין את השותפות ואין את השותף או השותפה שיכולה באמת לעזור.

אימאן ח'טיב יאסין: לכן הציפייה שלי שאנחנו כאן בעבודה ורווחה נוכל להביא לרווחתם הרגשית, נפשית, פיזית, של אותם ילדים וילדות וגם אותן אמהות.

אפרת רייטן: אני אשמח לשאול, בואי נפתח איזה דיון לפני שדווקא נעבור למשרדים.

אפרת רייטן: אנחנו בעצם בהצעת החוק שלך את מבקשת להגדיר שנשים, נכון?

אפרת רייטן: זה לא, בכוונה ביקשת שזה לא יהיה גם גברים ונשים עצמאים?

אימאן ח'טיב יאסין: אפשר להגיד הורה.

אימאן ח'טיב יאסין: אבל לרוב זה מתייחס לאותה אוכלוסייה.

אפרת רייטן: אבל אין לך התנגדות שזה יהיה גם נשים וגם גברים, שהם הורים עצמאים.

אפרת רייטן: כלומר, שאין להם עוד בן זוג.

אימאן ח'טיב יאסין: מי שהילדים נמצאים איתו הוא הורה שאחראי להם.

אפרת רייטן: ושהם מגדלים את הילדים ללא בן זוג.

אפרת רייטן: את מבקשת להרחיב את פרק הזמן שמוגדר כלילה לשעות בין 24:00 ל-7:30 בבוקר ולא 5:00 או 6:00, תלוי באיזה עבודה, כפי שמוגדר היום בחוק.

אפרת רייטן: ואני מניחה שהצעת החוק מבוססת על הצורך שאותה אמא או אבא יהיו בבוקר בשעות האלה כדי להכין את הילדים לבית הספר ולגן.

אפרת רייטן: ולכן רצית להאריך.

אימאן ח'טיב יאסין: נכון.

אימאן ח'טיב יאסין: כן.

אימאן ח'טיב יאסין: ולהוביל אותם למקום שהם צריכים להיות.

אפרת רייטן: בהצעת החוק שלך לא ראיתי התייחסות באמת לגיל הילד.

אפרת רייטן: האם יש לזה משמעות מבחינתך?

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שאנחנו צריכים ללכת להגדרה של ילד.

אפרת רייטן: עד 18?

אימאן ח'טיב יאסין: לא, לא.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שאפשר עד גיל 12.

אפרת רייטן: צריך לתחום.

אימאן ח'טיב יאסין: כן.

אימאן ח'טיב יאסין: צריך לחשוב על הסוגיה הזאת.

אפרת רייטן: מתי ילד יכול להיות עצמאי.

אימאן ח'טיב יאסין: כן.

אימאן ח'טיב יאסין: מתי ילד יכול להיות עצמאי.

אימאן ח'טיב יאסין: למשל אם אני מסתכלת על ילד שחוצה את הכביש, אסור לילד עד גיל 9 שיחצה את הכביש לבד.

אימאן ח'טיב יאסין: אז אפשר כאילו לחזור לרפרנסים החוקיים.

אפרת רייטן: או אחריות פלילית, גיל 12.

אפרת רייטן: לעלות לבד במעלית.

אימאן ח'טיב יאסין: כן.

אימאן ח'טיב יאסין: יש כל מיני הגבלות שבאמת צריך לקחת אותן והן מעוגנות בחוקים.

אימאן ח'טיב יאסין: אז צריך להסתמך.

נעה בן שבת: חוק דמי מחלה מדבר על ילד עד גיל 16, אבל זה אולי ילד שהוא חולה.

אפרת רייטן: אבל דווקא עכשיו כשדיברנו על דמי בידוד ודברים אחרים, גם היו לנו.

אימאן ח'טיב יאסין: לא, 16 נראה לי באמת הוא כבר נער.

אימאן ח'טיב יאסין: הוא כבר יכול להסתדר.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת ש-12 הוא גיל סביר.

אפרת רייטן: כן.

אפרת רייטן: מה לגבי מקצועות עצמם?

אפרת רייטן: האם את חושבת שהחוק הזה צריך לחול על כל סוגי המקצועות?

אפרת רייטן: אמא או אבא, גננת, מורה, עובדת סוציאלית, עובדת בחנות?

אפרת רייטן: לא משנה?

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שיש מקצועות שהם מוגדרים בחוק.

אימאן ח'טיב יאסין: למשל עובדים סוציאליים ברגיל מתחילים או ב-7:30 או ב-8:00, זה הרגיל.

אימאן ח'טיב יאסין: אלא אם היא עובדת בכוננות או בתורנות לילה או כאלה דברים.

אימאן ח'טיב יאסין: וזה באמת המקרים החריגים.

אפרת רייטן: האם אפשר לחייב?

נעה בן שבת: רגע, סליחה שאני אומרת, אבל אני חושבת שיש פה שני נושאים שונים.

נעה בן שבת: זאת אומרת, אנחנו כרגע מדברים על השאלה מה מוגדר לילה.

נעה בן שבת: ועבודת לילה מקנה לאישה דווקא, דבר ראשון אפשרות לעבוד, להודיע מראש היא לא עובדת בעבודת לילה ויש בחוק הסדרים מה קורה.

נעה בן שבת: יש תנאים לעבודת לילה.

נעה בן שבת: למשל אם היא עובדת בלילה אז צריך להחזיר אותה למקום העבודה.

נעה בן שבת: הכוונה היא לעבודה שבאמת חלק ממנה מבוצע באמת בשעות הלילה.

נעה בן שבת: זאת אומרת, זה קשור אולי לעובדת סוציאלית שעובדת באיזה שהוא מרכז חירום או מרכז סיוע.

נעה בן שבת: אז יכול להיות שהיא עובדת בעבודת לילה.

נעה בן שבת: אבל זה לא עבודה רגילה נגיד של מורים.

אימאן ח'טיב יאסין: נכון.

אימאן ח'טיב יאסין: זה יותר עבודה בוא נגיד אם אנחנו נסתכל, זה יותר עבודות שהן באמת אין להן גם תעודה או מקצוע.

אימאן ח'טיב יאסין: זה עבודה בחקלאות, זה סופרמרקט, כאלה מקומות שבאמת אין הגדרה כאילו מבחינת רישיון עבודה או יש להם תעודת מקצוע שהם יכולים לעבוד בו.

אימאן ח'טיב יאסין: ולרוב באמת זה האוכלוסייה שהיא קשת יום.

אימאן ח'טיב יאסין: שאין לה גם את האפשרות לשכור מישהו או מישהי שתעזור לה גם שיהיה עם הילדים בזמן שהיא לא יכולה באמת להכין אותם ולשלוח אותם לבית הספר.

אימאן ח'טיב יאסין: או לשכור תשלום להסעות למשל, כדי שהם יגיעו למעון או לגן.

אפרת רייטן: ואת לא חוששת, והנה, דווקא אמרת שזה בדרך כלל אוכלוסייה קשת יום.

אפרת רייטן: את לא חוששת שדווקא אם אנחנו נשים מגבלה כזו זה עלול לפגוע באפשרות שלהם להעסקה?

אפרת רייטן: אם אני היום מעסיק ואני אומרת אני רוצה שיבואו ב-5:00 בבוקר.

אפרת רייטן: אז אולי זה ימנע ממני דווקא את הרצון ואת הכוונה להעסיק הורה עצמאי.

אפרת רייטן: כי אני אומרת לא, אני לא צריכה 7:30 בבוקר, אני צריכה שיבואו ב-5:00.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שאנחנו כאנשי מקצוע, אני גם עובדת סוציאלית, וגם כחברי כנסת שיושבים בבית המחוקקים, אנחנו צריכים להביא למקום שתהיה רווחה לאותם ואותן אנשים ונשים שלכאורה הם במקום מוחלש.

אימאן ח'טיב יאסין: שאין להם את היכולת לבקש בשביל עצמם והמציאות כופה עליהם דברים.

אימאן ח'טיב יאסין: אני מודעת לדבר הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: ותאמיני לי, אנחנו יודעים, כולנו יודעים אם מעסיק לא רוצה לקבל לעבודה מישהו או מישהי, הוא ימצא את כל הדברים בעולם וגם יצא כאילו שלא פגע כלום בחוק.

אימאן ח'טיב יאסין: אם היא לא גרה בקרבת העבודה, אם היא אם טרייה, אם היא עומדת להתחתן.

אימאן ח'טיב יאסין: יש כל מיני דברים.

אימאן ח'טיב יאסין: יש ויוצאים מזה בקלות.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שעלינו כמחוקקים, באמת, לדאוג, לשאוף גם להגיע למדיניות רווחה.

אימאן ח'טיב יאסין: שמיטיבה עם כלל האוכלוסייה, מה עוד עם האוכלוסייה המוחלשת שאין לה לא ידיים ולא שיניים.

אימאן ח'טיב יאסין: את הטענה הזאת אני מודעת לה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני שמעתי אותה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שהיא תישאר וקיימת בלי שנשים את החוק.

אימאן ח'טיב יאסין: ועדיין אנחנו צריכים גם לתת יד לאותו פלח.

אפרת רייטן: כן.

אפרת רייטן: אז בואי נשמע קצת את העמדות של המשרדים.

אפרת רייטן: נתחיל ממשרד הכלכלה והתעשייה.

אפרת רייטן: עורכת הדין תמר מתתיהו, בזום?

תמר מתתיהו: כן.

תמר מתתיהו: בוקר טוב.

תמר מתתיהו: קודם כל, אני רוצה להגיד שהצעת החוק היא סעיף (2) לחוק עבודת נשים שמתייחס לעובדות בלבד.

תמר מתתיהו: זאת אומרת, אם רוצים, כמו שציינתם, להחיל גם על גברים שהם הורה עצמאי, אז צריך לתקן את ההצעה ואת הסעיף.

אפרת רייטן: אני חושבת שמומלץ כמובן לא לעשות כאן אפליה.

אימאן ח'טיב יאסין: כי המטרה באמת זה הילדים.

אפרת רייטן: בדיוק.

תמר מתתיהו: כן.

תמר מתתיהו: אבל צריך לבחון גם את ההשלכות של זה, שזה על העסקת גברים וגם נשים.

תמר מתתיהו: זאת אומרת, כמו שציינה יושבת הראש, זה עלול להביא לכך שמעסיקים ישקלו האם להעסיק עובדים במשמרות מסוימות.

תמר מתתיהו: צריך לבחון את זה לפני שמרחיבים את זה גם לגברים, לדעתנו.

אפרת רייטן: איך אתם יכולים לבחון שאלה שכזאת?

אפרת רייטן: איזה השפעה תהיה לזה על המעסיקים?

תמר מתתיהו: זה דבר שצריך לבחון יחד עם מעסיקים ועם ארגוני העובדים.

תמר מתתיהו: לראות מה העמדות שלהם בנוגע לעניין.

אפרת רייטן: אז בשלב זה, מבחינת

אפרת רייטן: כם האפשרות היא לקדם קודם כל את החקיקה בנוסח של נשים בלבד?

תמר מתתיהו: כן.

תמר מתתיהו: זה מה שאישרה הממשלה, לגבי עובדות בלבד.

תמר מתתיהו: עכשיו, לגבי ילד, ההצעה מפנה לחוק סיוע למשפחות שבראשן הורה עצמאי ושם מוגדר ילד עד גיל 18.

תמר מתתיהו: וגם לזה צריך לשים לב, אם רוצים לתקן את זה לגיל 12.

אפרת רייטן: דיברנו וכבר העלינו כאן את האפשרות שזה יהיה עד גיל 12.

תמר מתתיהו: אז זה גם, שוב, צריך להיות מוכנס להצעה עצמה.

תמר מתתיהו: כי היא מפנה לחוק הסיוע.

תמר מתתיהו: חוץ מזה, ועדת שרים החליטה שההצעה תחזור לוועדה לפני קריאה ראשונה.

תמר מתתיהו: ואישרה אותה לטרומית, ועדת שרים.

אפרת רייטן: מאה אחוז.

אפרת רייטן: זאת אומרת, אנחנו מקיימים היום את הדיון.

אפרת רייטן: אפשר להצביע עליה היום והיא חוזרת לוועדת השרים?

אפרת רייטן: זאת הכוונה?

תמר מתתיהו: כן.

תמר מתתיהו: זה מה שאני הבנתי.

נעה בן שבת: כמובן זה עניין שבין הכנסת, זאת אומרת הממשלה מחליטה, ועדת שרים מחליטה את ההחלטות שלה.

נעה בן שבת: אבל הכנסת יכולה לאשר את ההצעה ולהעלות אותה לקריאה ראשונה.

נעה בן שבת: אם יש לה עלות תקציבית המשמעות - - -

אפרת רייטן: אלא אם כן הם הגיעו להסכמות.

אפרת רייטן: אם חברי הכנסת שהגישו את ההצעה, ועברנו את הסרט הזה, כל אחד מאתנו.

אפרת רייטן: אז אם אני הגעתי להסכמות מול ועדת השרים, אם את הגעת להסכמות שהן כלולות ועכשיו תמר אומרת שכן, שהגעתם להסכמות.

אפרת רייטן: נכון?

אימאן ח'טיב יאסין: אבל אנחנו לא דיברנו על זה שבאים לכאן ומחזירים אותה לטרומית.

נעה בן שבת: לא, לא מחזירים אותה.

תמר מתתיהו: לא, זו ההחלטה של ועדת השרים.

אפרת רייטן: לא, לא מחזירים לטרומית.

תמר מתתיהו: לא להחזיר לטרומית.

תמר מתתיהו: לתמוך בטרומית ולהחזיר לפני קריאה ראשונה.

נעה בן שבת: להביא שוב לדיון בפני ועדת שרים.

אימאן ח'טיב יאסין: אז מה המטרה?

נעה בן שבת: הם אומרים אנחנו רוצים לבחון האם הממשלה תתמוך בהצעת החוק או לא תתמוך.

נעה בן שבת: אני רוצה להזכיר, אפשר לקדם הצעות בלי תמיכת ממשלה.

נעה בן שבת: אבל אם יש לה עלות תקציבית של מעל 6.2 מיליון שקלים והממשלה מתנגדת, אז יידרשו 50 חברי כנסת בהצבעה.

אפרת רייטן: לא, אבל אנחנו לא נמצאים שם נועה.

אפרת רייטן: אנחנו נמצאים בהסכמות קודם כל בין חברת הכנסת שהציעה לבין ועדת השרים והמשרדים עצמם.

אפרת רייטן: שוב אני רוצה לחזור, תמר, יש לך את ההסכם בין ועדת השרים לחברי הכנסת שהציעו את ההצעה?

תמר מתתיהו: לא, אין לי הסכם.

תמר מתתיהו: יש לי החלטה של ועדת השרים.

אפרת רייטן: החלטה.

אפרת רייטן: מה ההחלטה אומרת?

תמר מתתיהו: ההחלטה אומרת שהממשלה תומכת בקריאה הטרומית.

תמר מתתיהו: ומבקשת שההצעה תחזור לפני קריאה ראשונה לבחינה.

אפרת רייטן: בסדר.

אפרת רייטן: אז אנחנו יכולים להכין את זה לקריאה טרומית, זה מה שאני אומרת.

אפרת רייטן: אנחנו יכולים להצביע טרומית.

תמר מתתיהו: זה עבר קריאה טרומית עד כמה שאני מבינה.

אימאן ח'טיב יאסין: עברה.

נעה בן שבת: להכין לקריאה ראשונה כמובן.

אפרת רייטן: אז אנחנו היום יכולים להכין את זה לראשונה וזה עובר בחזרה מול המשרדים.

אפרת רייטן: בסדר גמור.

אפרת רייטן: אז תמר, משהו נוסף את רוצה להעיר לגופו של עניין?

תמר מתתיהו: זה הכל מבחינתנו.

אפרת רייטן: טוב, תודה רבה.

אפרת רייטן: משרד המשפטים, עורך הדין עילם שניר, באשכול החברתי בייעוץ וחקיקה.

עילם שניר: שלום, שומעים אותי?

אפרת רייטן: כן.

אפרת רייטן: מה שלומך?

עילם שניר: בסדר.

עילם שניר: אני מצטרף לדברים שתמר אמרה.

עילם שניר: שוב, במסגרת ההכנה לקריאה הראשונה אז באמת כדאי לדון בעניין הגיל, כפי שצוין.

עילם שניר: האם באמת הגילאים הגדולים באמת רלוונטיים לתכלית שלשמה מדובר.

עילם שניר: עוד נקודה שצריך רגע לבחון וזו שאלה גם של נוסח, האם נכון לתקן את ההגדרה של לפי החוק בעצם של הסעיף שמקנה את ההגנה או לסעיף שמגדיר את עבודת הלילה.

עילם שניר: כי לכאורה אם משנים את ההגדרה של עבודת הלילה ביחס להורה עצמאי, אז זה גם ישית עליו את החובות של עבודת הלילה על מעסיקים גם בשעות הנוספות.

עילם שניר: וזה לא נראה לי הייתה המטרה להאריך את שעות הלילה, אלא המטרה הייתה שאם הוא לא מוכן לעבוד בשעות שהם כרוכות - - -

אפרת רייטן: בין 5:00 ל-7:30?

נעה בן שבת: רגע, שנייה אחת.

נעה בן שבת: רק רגע.

נעה בן שבת: אתה אומר שעבודת לילה פה בחוק עבודת נשים משליכה על עבודת לילה בחוק שעות עבודה ומנוחה?

נעה בן שבת: אני לא חושבת.

עילם שניר: אני אסביר שנייה למה התכוונתי.

נעה בן שבת: מה שכן, זה כן מטיל על עובדת שמגיעה לחודש הרביעי להריונה, אי אפשר להמשיך להעסיק אותה בעבודת לילה בלי שיש לה אישור מרופא שאפשר להעסיק אותה.

עילם שניר: אני מעלה פשוט מול הוועדה והייעוץ המשפטי של הוועדה אם נכון, שוב, מבחינת הנוסח.

עילם שניר: כרגע ההצעה מדברת על לתקן את ההגדרה של מהו לילה.

עילם שניר: ולטעמי יותר נכון בהקשר של התכלית לתקן את סעיף (ג) שמדבר על מקרה שבו בעצם, שלא יסרב מעסיק לקבל לעבודה.

עילם שניר: ואז אולי צריך לנסח שאם כרוך בעצם בעבודת הלילה את אותו קושי להגיע באותן שעות בוקר שבהן אותו הורה לא יוכל, יתקשה להביא את הילדים שלו למסגרות.

נעה בן שבת: אז למעשה אמרנו שלצורך חוק עבודת נשים יש כמה משמעויות לנושא של עבודת לילה.

נעה בן שבת: דבר אחד זה באמת האפשרות לסרב לעבודת לילה ויש פה מנגנון של סירוב.

נעה בן שבת: והוא נוגע רק לאישה.

נעה בן שבת: יש עניין של התנאים לעבודת לילה, שאחר כך צריך מנוחה של 12 שעות.

נעה בן שבת: שצריך הסעה ממקום העבודה ואליו.

נעה בן שבת: זה דבר נוסף.

נעה בן שבת: ודבר שלישי, זה העניין שעובדת שילדה או עובדת בהיריון יש לה איזה שהיא מגבלה לגבי עבודת לילה.

נעה בן שבת: למרות ששם זה עבודת לילה שמוגדרת אחרת.

אפרת רייטן: גם את זה לתקן.

נעה בן שבת: או לתקן או לא לתקן, יכול להיות שלא.

נעה בן שבת: אני לא יודעת.

אימאן ח'טיב יאסין: זה לא קשור לשעות של הבוקר.

אימאן ח'טיב יאסין: אני לא חושבת שאנחנו צריכים להתערב גם בסוגיה הזאת.

נעה בן שבת: אז יכול להיות.

נעה בן שבת: אבל מה שמציע פה עילם, הוא מציע לדבר, לא להכניס את זה להגדרה.

נעה בן שבת: אני לא יודעת עדיין למה מפריעה לך ההגדרה, אולי צריך לבדוק את זה בנוסח.

נעה בן שבת: כי לדעתי זאת ההגדרה שחלה לעניין שעות עבודה ומנוחה.

נעה בן שבת: זה כן ההגדרה שמדברת על השעות, שעות המנוחה שנדרשות אחר כך.

נעה בן שבת: כן נוגע לשאלה של האם תהיה תחבורה, האם חייבים להעמיד תחבורה למקום ובחזרה.

אפרת רייטן: ביחס לעבודה עצמה, זמן עבודה עצמה, זה משהו אחר?

נעה בן שבת: כן.

נעה בן שבת: ביחס לשעות העבודה אני חושבת שההגדרה היא בחוק שעות עבודה מאוחר.

נעה בן שבת: אני חושבת.

נעה בן שבת: ואפשר לבדוק את זה.

נעה בן שבת: ואם זה כך, אפשר אולי לדבר באמת, מה שחשוב לך שהעובדת יכולה לסרב.

נעה בן שבת: להגיד 'תקשיב, זה לא מתאים לי לעבוד בעבודת לילה, כולל בשעות שלפני 7:30 בגלל שאני עם ילד".

אימאן ח'טיב יאסין: ולהגן עליה במקום הזה.

אפרת רייטן: עצמאית או יחידנית.

אפרת רייטן: אגב, זה חל גם על מתמחים ורופאים?

אפרת רייטן: נגיד יש לנו מתמחה שעכשיו בבית חולים.

אפרת רייטן: היא יכולה לסרב?

נעה בן שבת: אני חושבת שחוק עבודת נשים חל גם עליהם.

נעה בן שבת: זאת אומרת, שאלת התורניות היא שאלה אחרת.

נעה בן שבת: אבל השאלה אם אתה רוצה לעשות התמחות, אז יכול להיות שלא תסרב לעשות.

אימאן ח'טיב יאסין: בדיוק.

אימאן ח'טיב יאסין: כי אנחנו לא אומרים שאישה אסור לה לעבוד גם במתכונת הזאת, אם היא תבחר שזה מתאים לה ויש לה סידור וכל הדברים.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו לא באים גם לכפות על אותן נשים בעל כורחן שייקחו את זה.

אימאן ח'טיב יאסין: מי שצריך את זה, שתהיה לו האפשרות באמת.

אפרת רייטן: אני מעלה סימן שאלה לגבי העניין.

אפרת רייטן: אני לא רוצה שיצא מזה איזה שהוא חשש שאנחנו פוגעים באפשרויות שנתונות לנשים לעבוד ולהיות שוות לגברים ושוות גם לנשים אחרות.

אפרת רייטן: ויש משהו שהוא נכון באמת, לעשות התאמות לחיים מיוחדים של אנשים מסוגים שונים או מדרכים שונות של חיים.

אפרת רייטן: ולסייע להם, דווקא בשביל להשתלב כמו שצריך.

אפרת רייטן: אבל אנחנו צריכות, במקרה הזה, לקחת באמת לתשומת הלב ובזהירות רבה שאנחנו לא דווקא נגביל את ההתקדמות שלהן בעבודה, שוויון כספי, השכר שלהן.

אפרת רייטן: כי בסוף השוק הוא שוק כל כך תחרותי בכל מיני מקצועות בזה שאנחנו צריכות להבין, אני שמה את זה על השולחן, שגם אולי בניסוח צריך לראות האם הנוסח הנכון הוא לא ניתן לחייב.

אפרת רייטן: או מצד שני לתת לה אפשרות.

אפרת רייטן: אני לא יודעת, צריך לחשוב.

נעה בן שבת: אולי באמת ההצעה של עילם צריך להסתכל עליה, אולי נבחן אותה.

נעה בן שבת: אולי היא באמת רק שומרת לה את הזכות.

אימאן ח'טיב יאסין: בדיוק.

אימאן ח'טיב יאסין: זו הכוונה שלי.

אימאן ח'טיב יאסין: שהזכות תהיה מעוגנת בחוק והיא יכולה לבחור לפי הצרכים שלה, כן או לא.

אפרת רייטן: צריך לבדוק את זה.

אפרת רייטן: אולי לא כל לילה.

אפרת רייטן: אולי צריך להשאיר את זה טיפה יותר היברידי, גמיש.

נעה בן שבת: אז רגע, זה כבר שינוי, זאת אומרת אם אנחנו מכינים את זה היום כבר להצבעה, אז אנחנו כן צריכים, זאת אומרת מבחינת נוסח אנחנו יכולים לבחון.

נעה בן שבת: אבל מבחינת אם אנחנו באמת לא רוצים כל לילה או משה וכזה, אנחנו צריכים קצת להכין את זה לדיון הבא.

אימאן ח'טיב יאסין: אני לא חושבת שאנחנו צריכות להיכנס לתוך זה.

אימאן ח'טיב יאסין: אם אנחנו משאירים את האפשרות לאישה עצמה לבחור לפי היכולת שלה, אני חושבת שזה מספיק.

אימאן ח'טיב יאסין: מה האפשרויות אם אנחנו נגיד לא כל לילה?

אימאן ח'טיב יאסין: נגיד לא כל לילה כשיש למחרת בית ספר.

אפרת רייטן: לא, הייתי קוראת לזה אולי באיזה סוג של, אין לי את ההגדרה המדויקת, אבל שהתנאים וה-איך, צריכים להיות מסוכמים בהבנה.

אפרת רייטן: שה-איך יהיה מסוכם, לתת זכות לעובדת, ביחד עם המעסיק בהבנה.

אפרת רייטן: אני חושבת שזה נכון גם לשמור על הקשר הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: להשאיר את המרחב הזה של אפשרות להידברות.

אפרת רייטן: כן.

אפרת רייטן: ואז היא תגיד, כמו שאת אומרת, יש בית ספר, אין בית ספר.

אפרת רייטן: זאת אומרת משהו יותר אולי גמיש.

אפרת רייטן: אני זורקת כאן מחשבות.

אימאן ח'טיב יאסין: אני לא השלמתי את המשפט שלי בקשר לבית ספר, לא בית ספר.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת גם שיש זכות טבעית לכל ילד ולכל הורה שיהיה לו גם יום בבוקר שקמים בנינוחות והם יושבים ביחד ואוכלים ביחד.

אימאן ח'טיב יאסין: מה שאין לנו, אבל בכל זאת.

ג'ידא רינאוי-זועבי: זאת הפנטזיה.

אפרת רייטן: קראנו על זה, ראינו בסרטים.

אימאן ח'טיב יאסין: כן, כן.

אימאן ח'טיב יאסין: אבל בכל זאת, אני לא חושבת שאנחנו באמת צריכות להגדיר ימים מסוימים.

אפרת רייטן: אני חייבת לשאול את השאלה.

אפרת רייטן: זה שאתן העליתן, וגם נמצאות כאן שתי חברות כנסת מוסלמיות, האם זה בגלל שבאמת זה יותר הצורך עולה יותר בחברה הערבית?

ג'ידא רינאוי-זועבי: שאלה יפה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני אגיד לך את האמת.

אימאן ח'טיב יאסין: א', אנחנו לא יכולים להתווכח על זה שהחברה הערבית עדיין חברה מסורתית ואת החלוקה המסורתית שעדיין קיימת.

אימאן ח'טיב יאסין: יש שותפים, וברוך השם יש לי שותף באמת מדהים.

אימאן ח'טיב יאסין: הצעת החוק הזאת, מי שהביא אותה במקור, הוא המנוח סעיד.

אימאן ח'טיב יאסין: חברינו סעיד ליכרום.

אימאן ח'טיב יאסין: הוא בא מהחברה הבדואית.

אימאן ח'טיב יאסין: ונשים שם לרוב עובדות בחקלאות ובבתי חרושת.

אימאן ח'טיב יאסין: ואנחנו יודעים מה קורה שם ואני מניחה שיש עוד קבוצות באוכלוסייה, בתוך החברה הישראלית, לא רק בתוך החברה הערבית, שהן נמצאות באותו מקום.

אימאן ח'טיב יאסין: לכן אני רואה את המשותף.

אימאן ח'טיב יאסין: באמת, זה לא עניין של חברה מוסלמית.

אימאן ח'טיב יאסין: זה עניין של חברה מסורתית.

אימאן ח'טיב יאסין: זה עניין של הסדרי חיים שקיימים בתוך החברה הישראלית וחלוקת תפקידים.

אימאן ח'טיב יאסין: אני בטוחה, אנחנו עדיין רחוקים שנות אור מהמקום הזה שכל אחד מבני הזוג יכול לקחת על עצמו מה שהוא יכול לעשות.

אימאן ח'טיב יאסין: אני מדברת באמת, ואני לא הדוגמה, אבל אני יכולה להגיד על עצמי, כאמא.

אימאן ח'טיב יאסין: למרות הידיעה שיש לי את השותפות המלאה בחיים, עדיין קשה לי רגשית, פה, שאני לא יכולה לעשות דברים מסוימים לילדים שלי, אפילו שהם גדולים.

אימאן ח'טיב יאסין: והמקרה מדבר על הילדים הקטנים, שהם עדיין צריכים וצריכות את האמהות ואת האבות גם במקום מסוים.

אימאן ח'טיב יאסין: את אותו הורה, בשבילי באמת אותו הורה.

אימאן ח'טיב יאסין: שהילדים נמצאים בחזקתו.

אימאן ח'טיב יאסין: ולכן אני חושבת לא צריך לתחום את זה לא באוכלוסייה ולא לבוא.

אפרת רייטן: לא, ברור שלא.

ג'ידא רינאוי-זועבי: יש לי התייחסות לנושא הזה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אז נכון שהחברה הערבית היא שונה מהחברה היהודית, ואני אכן מסכימה עם אימאן, היא הרבה יותר מסורתית.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אבל בחמש שנים האחרונות יש עלייה מאסיבית גם במקרי גירושים וגם ביציאה לעבודה וגם באקדמיזציה של נשים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: והקורונה, אגב, באה והכפילה את זה עוד יותר.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אז אין מה לעשות, גם בחקיקה צריך גם להיות גמישים גם לשינויים המאסיביים שקורים בחברה הערבית.

ג'ידא רינאוי-זועבי: ולכן אני חושבת שזה חלק מכמה חוקים שצריך לקדם, כדי להיות גמישים לשינויים המאסיביים שקורים.

אפרת רייטן: בהחלט.

אפרת רייטן: כן, נועה?

נעה בן שבת: אני צריכה רגע לתקן משהו שאמרתי קודם.

נעה בן שבת: יש מקומות שבהם האפשרות לסרב לעבודת לילה לא חל ואחד מהם זה במקומות שמטפלים בהם בחולים.

נעה בן שבת: זאת אומרת, בבתי חולים.

נעה בן שבת: אבל יש עוד מקומות.

נעה בן שבת: נגיד בבתי מלון, במסעדות, בתפקידי הנהלה.

נעה בן שבת: יש גם מגבלות.

נעה בן שבת: שירותי תעופה וים.

אפרת רייטן: זה בחוק עבודת נשים?

נעה בן שבת: בחוק עובדת נשים.

נעה בן שבת: אותו חוק הוא בעצם גם סייג את עצמו.

נעה בן שבת: שירותי המדינה במקום שעבודת לילה היא חיונית למדינה ולא עלולה לפגוע.

אפרת רייטן: מה זה אומר?

אפרת רייטן: אם אנחנו עושים כזה תיקון?

נעה בן שבת: זאת אומרת, השאלה אם אנחנו רוצים להתגבר ולהגיד 'לא, גם במקומות האלה, במלונאות למשל'.

אימאן ח'טיב יאסין: במלונאות.

אימאן ח'טיב יאסין: מי עובד בחדרנות?

אפרת רייטן: אני חושבת שזו נקודה מאוד מאוד חשובה.

אפרת רייטן: אולי תחזרי ונבהיר אותה רגע ונראה מה אנחנו עושים עם זה.

נעה בן שבת: כן.

נעה בן שבת: היום אנחנו אומרים, יש לנו הגדרה מיוחדת של לילה, מהו לילה.

נעה בן שבת: זה פרק הזמן בשעות מסוימות ואת רוצה שהוא יהיה עד 7:30.

נעה בן שבת: ואסור למעסיק לסרב לקבל אישה לעבודה אם היא אמרה לו תראה, אבל אני מטעמים משפחתיים לא אעבוד בלילה.

נעה בן שבת: אבל האפשרות הזאת לא נתונה אם היא עובדת בשירותי מדינה.

אפרת רייטן: אם אני חדרנית או פקידת קבלה במלון, אני בעצם מחויבת גם לעבוד בלילה.

נעה בן שבת: נכון.

אפרת רייטן: זו המשמעות של חוק עבודת הנשים.

אפרת רייטן: ועכשיו בעצם כשאנחנו רוצות לתקן את זה בהצעת החוק הזה ומאריכות את שעת הלילה, זה בעצם גם לא חל על אותן נשים, כי הן חייבות.

נעה בן שבת: נכון.

אפרת רייטן: זאת אומרת, כאן אנחנו מדברים על פרק הזמן.

אפרת רייטן: פה אנחנו מדברים על המקצועות.

אפרת רייטן: זה שני דברים שהם שונים.

נעה בן שבת: מקצועות, תפקידים.

נעה בן שבת: מדברים על תפקידי הנהלה שהעובדת לא יכולה להגיד לא.

אפרת רייטן: אז גם התיקון לא חל על זה.

נעה בן שבת: נכון.

נעה בן שבת: יש מקומות שהם חריגים.

אפרת רייטן: בסדר גמור.

אפרת רייטן: ורציתי לשמוע גם ממך, חברת הכנסת רינאוי.

אפרת רייטן: שאלתי מקודם, אני חושבת שאת עוד לא נכנסת, לגבי המשמעות או ההשלכות באמת של הארכת שעת הלילה הזו, עבור האפשרויות של נשים.

אפרת רייטן: האם את חושבת שזה עלול לעצור נשים בהתפתחותן הקרייריסטית או שזה ימנע ממעסיקים לקבל אותן לעבודה כשהם ידעו שאת אמא יחידנית, את אמא עצמאית.

אפרת רייטן: את רוצה עד 7:30 בבוקר, אז אני מעדיף לקחת מישהו אחר.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני לא חושב.

ג'ידא רינאוי-זועבי: גם כי יש כמה סוגים של עבודה שבעצם אין להם מלבד נשים כאלו שהן רוצות להיות מועסקות.

ג'ידא רינאוי-זועבי: יש חדרניות, משמרות, בתי חרושת וכו' ואגב, יש גם סוגיה שהיא עוד יותר כואבת, שאנחנו גם לא שמים לב אליה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: שבהרבה מאוד משפחות, במיוחד במשפחות שיש בהם אחים ואחיות, האחים מובטלים והאחיות מפרנסות.

ג'ידא רינאוי-זועבי: וזה זה גם יש לזה השלכות חברתיות, כי יותר אלימות, כלפי הנשים בתוך המשפחה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: ולכן אני דווקא מסכימה עם אימאן בהצעה הזאת, שבעצם זה ממסגר את זה ונותן את האפשרות.

אפרת רייטן: יופי.

אפרת רייטן: תודה ג'ידא.

אפרת רייטן: משרד האוצר.

אפרת רייטן: טובה, נמצאת איתנו גם בזום.

אפרת רייטן: טובה, בוקר טוב.

אפרת רייטן: ואחריה אנחנו עוברים ללשכת עורכי הדין, לערן גולן.

אפרת רייטן: אז היא לא ליד המחשב.

אפרת רייטן: אז בואו נעבור לעורך הדין ערן גולן, יושב ראש ועדת החקיקה עבודה, מלשכת עורכי הדין.

אפרת רייטן: בוקר טוב ערן.

ערן גולן: בוקר טוב.

ערן גולן: אני רוצה שנתחיל אולי עם כמה מושגי יסוד.

ערן גולן: אחד, שיעור ההשתתפות של נשים, בעיקר נשים ערביות, בכוח עבודה, הוא נמוך יותר משיעור ההשתתפות הכללי של גברים.

ערן גולן: והדבר השני שזה עלה בשבועות האחרונים זה מה שנקרא "קנס האמהות".

ערן גולן: סיטואציה שחוק התייחס רק לנשים ולא להורה, כי כמו שנאמר פה, התכלית היא השגחה על ילדים.

ערן גולן: התכלית היא לא תכלית אחרת, כמו שנגיד בחוק עבודת נשים רוצים להגן על האישה בזמן ההיריון.

ערן גולן: פה אנחנו מדברים כבר על התקופה שאחר כך.

ערן גולן: הסיטואציה שבה ההגדרות לא יהיו שוויוניות הן יובילו רק להמשך קיבוע התפקיד של נשים כמטפלות ומשהו שאנחנו נעמוד על כך, השוויון בין נשים לגברים.

ערן גולן: ההגדרה של אישה בלבד מחזירה במידה רבה 30 ו-40 ו-50 שנה אחורה את חלוקת התפקידים בין גבר לאישה.

ערן גולן: ואני חושב שזה יהיה טעות של בכייה לדורות להמשיך ככה, כי הדגש צריך להיות על הורות.

ערן גולן: ובגלל זה מדברים על הורה עצמאי.

ערן גולן: מה גם שהיו יש לא מעט סוגים שונים של משפחות שהן פחות, עמדנו על זה, משפחת חד מיניות.

ערן גולן: אז זה דבר ראשון.

ערן גולן: הדבר השני, אני חושב שזה נכון יהיה לחשוב על הגבלות שהן נוגעות גם לתקופת חופשות מלימודים, זה בהמשך לדברים של יושבת ראש הוועדה.

ערן גולן: וגם לחשוב על משהו שהוא אולי לא מאה אחוז, אולי יום כן, יום לא.

ערן גולן: כי התכלית היא כאמור, אנחנו רוצים שבאיזה שהוא מקום כן יהיה לדבר הזה גמישות בלי לפגוע בתכלית ההורות.

ערן גולן: וצריך לזכור, כל הגבלה והגבלה פטרנליסטית, בשוק שהוא חופשי, תמיד יש חלופות.

ערן גולן: והסיטואציה שבה יתכן שמעסיקים יעדיפו אפילו נשים שהן לא אמהות או שהילדים שלהם כבר גדולים, או אבות - היא תמיד סיכון שצריך לשקול.

ערן גולן: אני עדיין חושב שהתכלית של ההורות היא תכלית שהיא כן מצדיקה את הצעת החוק.

ערן גולן: אבל צריך מאוד להיזהר גם מהקיבוע של רק לנשים.

ערן גולן: כן את המדד של הגמישות של לגבי לא כל השנה.

נעה בן שבת: אם אפר לשאול רגע לגבי הנושא.

נעה בן שבת: היום הסעיף עוסק רק בנשים, זכאות שנשמרת רק לשנים.

נעה בן שבת: ואתה אומר צריך היום לשנות, בגלל שאנחנו מוסיפים את השעה וחצי הזאת?

ערן גולן: אני חושב שגם את ההגדרה של 24:00 עד 5:00.

ערן גולן: ככל שאנחנו מטילים יותר הגבלות רק על נשים, אנחנו לא מתייחסים לתפקיד ההורה, אנחנו בעצם מקדמים אי שוויון בשוק התעסוקה.

ערן גולן: הדגש צריך להיות, אנחנו לא רוצים להתערב גם לבני הזוג בחלוקה הפנימית שלהם.

אפרת רייטן: לא, אבל אנחנו מדברים כאן על הורה עצמאי.

אפרת רייטן: אנחנו לא מדברים כאן על בני זוג, זה כתוב במפורש.

ערן גולן: לא, לא, ברור שאנחנו מדברים על משפחות חד הוריות.

ערן גולן: אבל א', במשפחות חד הוריות לפעמים יש חלוקה בין שני ההורים.

ערן גולן: בהנחה ששני ההורים לוקחים חלק בנטל.

אפרת רייטן: כאן אנחנו מדברים על מה שנראה לי יותר מוגדר ומגודר, לפחות לפי דברים ההסבר.

אפרת רייטן: נשים שהן הורה עצמאי, שמגדלות את ילדיהן ללא בן זוג.

אימאן ח'טיב יאסין: כן.

ערן גולן: נכון.

ערן גולן: אבל אם אנחנו מדברים באותה סיטואציה כרגע, זה לא ללא בן זוג בהכרח.

ערן גולן: אבל אם אנחנו מדברים על גבר לדוגמה, באותה סיטואציה?

ערן גולן: אז הילדים שלו זכאים לפחות הגנה, לפחות השגחה הורית מאשר ילדים של אישה?

ערן גולן: זה חייב להיות נייטרלי.

אפרת רייטן: כן, השאלה הזאת עלתה מקודם, לגבי המגדר עצמו.

אימאן ח'טיב יאסין: אפשר להגיד משהו?

אימאן ח'טיב יאסין: א', אני באמת בסוגיה הזאת של הורה או אמא, הייתי מעדיפה באמת הורה.

אימאן ח'טיב יאסין: לגבי הטענה שאמרת שאנחנו מקבעים את התפקיד של נשים ואת האחריות של נשים על ילדים וחוזרים 30-40 שנה, כך אתה אמרת.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שאנחנו במצב הזה בהרבה מקומות האוכלוסייה עדיין במקום הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו לא יכולים להתעלם מהעובדה הזאת.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו רוצים באמת לשנות את המציאות הזאת.

אימאן ח'טיב יאסין: אבל בנתיים אנחנו צריכים לחשוב על הילדים.

אימאן ח'טיב יאסין: ולכן דווקא אני חושבת שאם זה יהיה הורה ולא אישה או אמא, דווקא זה יהיה מקום שוויוני ויגן על הנשים במקומות עבודה.

אימאן ח'טיב יאסין: שלא יגידו אנחנו רוצים להעסיק גברים במקום הנשים.

ערן גולן: לגמרי, אנחנו מסכימים איתך לחלוטין.

ערן גולן: אני אומר, ההסתייגות שלי הייתה זה אם ההגדרה תהיה רק לגבי מין של אישה.

ערן גולן: ברגע שאנחנו אומרים שזה חל על הורה, אנחנו מבטלים את העניין הזה.

ערן גולן: וככל שההגדרה היא לא מגדרית, אז האלמנט של השוויון נשמר וגם הוא מחולחל לשוק העבודה.

נעה בן שבת: אבל השאלה ערן אם אתה רוצה לעשות את הרפורמה הזאת על כל הנושא של עבודת לילה או רק על השעה וחצי הזאת להורה החד הורי?

אפרת רייטן: לא, אני מבינה מערן, ואגב, כמובן אנחנו מסכימים ערן שהעניין הוא הרבה יותר רחב.

אפרת רייטן: אנחנו דנים כרגע וכמובן שכדי להגיע גם לתיקון הנכון, שאגב, לטעמי הוא בדיוק התיקון שעליו אתה מדבר, התיקון הרחב גם באמת יעזור לצמצם את הפער של השכר לאורך זמן בין נשים לגברים ועוד הרבה מאוד השלכות אחרות.

אפרת רייטן: אבל אנחנו לא שם בדיון הזה.

ערן גולן: אני חושב שלקראת קריאה ראשונה אפשר להגיד שרק השעתיים האלה אנחנו נדבר על הורה עצמאי.

ערן גולן: ככל שיהיו נכונות להסכמות ונעשה יותר עבודת עומק ונשמע גם עוד גורמים, אולי אפשר להרחיב את זה לרפורמה יותר רחבה.

אפרת רייטן: אולי זה פתח.

אפרת רייטן: אולי בלי להתכוון אנחנו דווקא דרך הצעת החוק הזו נצליח לעשות עוד כמה תיקוני עולם, יותר אפילו משמעותיים.

נעה בן שבת: רגע.

נעה בן שבת: אבל זה אומר שרק השעתיים האלה הם להורה עצמאי כך או כך?

נעה בן שבת: זאת אומרת, אתה אומר זה לאו דווקא לעובדת שהיא עצמאית.

ערן גולן: כן, בוודאי.

אפרת רייטן: אבל איך את עושה את זה בתוך הצעת החוק הזאת?

נעה בן שבת: צריך לנסח את זה.

אפרת רייטן: לא, אבל זה הצעת חוק "עבודת נשים".

נעה בן שבת: בחוק עבודת נשים יש גם זכויות שניתנות לגברים.

נעה בן שבת: למשל בחופשת הלידה יש חלוקה של השעות גם לגברים.

נעה בן שבת: אז מהבחינה הזאת זה לא בעיה.

נעה בן שבת: ויכול להיות שבאיזה שהוא שלב יגיע גם הזמן לשנות את השם.

אפרת רייטן: אני חושבת שזה צריך להיות.

אפרת רייטן: זו תהיה המלצת הוועדה, בוודאי.

אפרת רייטן: אני חושבת שיש צדק.

אפרת רייטן: וזה לא לוקח ולא נוטל את הזכויות של הנשים שאנחנו רוצים ממילא לקדם.

נעה בן שבת: זאת אומרת, לפי מה שאני מבינה, ההצעה כאן היא תגיד שלילה, כמו שכתוב היום פרק זמן של 11 שעות בין השעות 24:00 ל-6:00, כמו שכתוב היום בחקלאות בין 24:00 ל-5:00.

נעה בן שבת: ולגבי הורה עצמאי, לא עובדת ולא אישה, לגבי כל הורה עצמאי השעות בין 24:00 ל-7:30.

נעה בן שבת: זאת תהיה האמירה?

נעה בן שבת: שכל הלילה נחשב לגבי הורה עצמאי, כל זה נחשב לילה.

נעה בן שבת: כי הוא צריך להיות עם הילדים שלו בבית.

נעה בן שבת: ואנחנו משאירים את החריגים שבהם אי אפשר לסרב.

נעה בן שבת: ואנחנו נגיד שלא יסרב מעביד לקבל אישה או הורה עצמאי לעבודה.

נעה בן שבת: זה בעצם המשמעות.

נעה בן שבת: נכון?

אפרת רייטן: יופי.

אפרת רייטן: בסדר ערן, תודה רבה.

אפרת רייטן: אני רוצה רגע לחזור, יש לנו שתי דקות וכן שווה שאנחנו נתקדם, כדי שאפשר יהיה להכין את החוק.

אפרת רייטן: למשרד האוצר, טובה ווסר.

טובה ווסר: בוקר טוב.

טובה ווסר: אני מצטרפת לכמה דברים שנאמרו פה.

טובה ווסר: אבל אני אהיה מאוד קצרה.

טובה ווסר: אני חושבת שצריך לבחון את הדברים, את החיובים והשליליים בהבאת החוק הזה.

טובה ווסר: אבל יותר מהכל אני הייתי דווקא מציעה שבגלל שהחוק חוזר לוועדת שרים, שיש פה את ההזדמנות לממשלה, לנו והכלכלה, לבחון טיפה יותר לעומק את ההצעה ולהבין פחות או יותר מה הכמויות של האנשים שהחוק הזה משפיע עליהם.

טובה ווסר: מה ההשפעה על העסקים.

טובה ווסר: אנחנו יודעים להגיד דברים מאוד כלליים בשלב הזה והייתי רוצה לחזור עם התשובות הרבה יותר פרטניות לוועדה.

אפרת רייטן: בסדר.

אפרת רייטן: היות ואנחנו לא קיבלנו הערות ממעסיקים או של עובדים, הם גם לא נמצאים כאן הארגונים, אנחנו נעשה את עבודתנו ואת המוטל עלינו.

אפרת רייטן: נכין את הנוסח בהמלצת הוועדה וזה יחזור לוועדת השרים ותמשיכו להתקדם משם.

אפרת רייטן: תודה טובה.

טובה ווסר: כמו שציינתי בוועדת שרים, אנחנו לא ראינו שום עלות תקציבית לחוק.

אפרת רייטן: מאה אחוז.

אפרת רייטן: אז תודה רבה.

נעה בן שבת: הסתדרות?

נעה בן שבת: מעסיקים?

אפרת רייטן: זה מה שאמרתי, הם הוזמנו.

אפרת רייטן: אז אנחנו נעשה את שלנו.

נעה בן שבת: אנחנו נעשה את התיקון הזה, אמרנו, את התיקון של הגיל.

נעה בן שבת: אמרנו תיקון של התייחסות להורה עצמאי ומוסיפים אותו גם באפשרות הסירוב להורה עצמאי, שיהיה ברור שזה לא רק לאישה.

נעה בן שבת: ואנחנו מדברים רק על הזכות לסירוב.

נעה בן שבת: האם אנחנו מדברים גם על זכאות מכוח התקנות, תנאים לעבודת לילה או שאנחנו רוצים בעניין הזה של הסעה למקום העבודה או ששם אנחנו משאירים את השעות ונושא של מנוחה של 12 שעות אחר כך?

נעה בן שבת: טוב, אולי אפשר להשאיר אותם ככה.

אפרת רייטן: בוי נשאיר את זה ככה.

אימאן ח'טיב יאסין: להשאיר את זה כמו שזה.

אפרת רייטן: אז אנחנו יכולים להצביע.

נעה בן שבת: אפשר להצביע, כן.

נעה בן שבת: אנחנו כרגע אמרנו את הנוסח, אמרנו את העקרונות.

נעה בן שבת: כרגע זה לא נקרא מעבר לזה.

אפרת רייטן: בסדר גמור.

אפרת רייטן: אז אנחנו פשוט ניגש להצבעה על הצעת החוק עבודת הנשים (תיקון - הסדרי עבודה גמישים להורה עצמאי), שהגישה חברת הכנסת אימאן ח'טיב יאסין.

אפרת רייטן: מי בעד?

אפרת רייטן: מי נגד?

אפרת רייטן: אין ואין נמנעים.

אפרת רייטן: הצעת החוק אושרה

אפרת רייטן: הצעת החוק עברה בוועדה ותוחזר לוועדת השרים לענייני חקיקה להמשך עבודה.

נעה בן שבת: זה הוועדה לא מחליטה.

אפרת רייטן: אנחנו לא מחליטים.

אפרת רייטן: אני רק אומרת שזה מה שסוכם.

אפרת רייטן: תודה רבה אימאן.