ועדת העבודה והרווחה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 71, 2022-01-24 11:00

אפרת רייטן: אני מתכבדת לפתוח את הדיון של ועדת העבודה והרווחה.

אפרת רייטן: היום ה-24 בינואר 2022, כ"ב בשבט תשפ"ב והשעה היא 11:00.

אפרת רייטן: אנחנו שמחים שהצטרפה אלינו הבוקר שרת הכלכלה, גב' אורנה ברביבאי.

אפרת רייטן: והזימון של השרה הגיע בעקבות הבקשה שלנו וכמובן הוראות התקנון.

אפרת רייטן: דיווח של שרת הכלכלה והתעשייה על פעילות המשרד, תכניות העבודה ואופן ביצוע תקציב המשרד, בהתאם לסעיף 123(ז)(1) לתקנון הכנסת, אשר מטיל את החובה על משרדי הממשלה הרלוונטיים והשרים להגיע אל הוועדות הרלוונטיות כדי באמת לשתף את הוועדה ואת הציבור בתכניות, בעבודה.

אפרת רייטן: מה שנקרא דיווח לציבור.

אפרת רייטן: אז אנחנו שמחים מאוד שהגעת.

אפרת רייטן: במשך החודשים האחרונים הוועדה, כידוע לך, והיינו בקשר רציף וחיובי ופורה מאוד, אם תרשי לי לומר.

אפרת רייטן: הרבה מאוד סוגיות שעלו כאן שאין לי ספק שגם במסגרת תכנית העבודה שלכם וכבר חלקן באמת מצאנו שיתוף פעולה מהיר, יעיל ונכון, בכל מה שקשור לכלכלת הפלטפורמות כמובן - נושא שעסקנו בו מספר פעמים ומאוד בירכנו.

אפרת רייטן: ונאמר את זה גם עכשיו לפרוטוקול, על החלטתך להקים ועדה בין משרדית כדי שתבחן את נושא כלכלת הפלטפורמות.

אפרת רייטן: בעצם מעמדו של העובד במצב התעסוקה החדש.

אפרת רייטן: האם הוא שכיר, האם הוא עצמאי.

אפרת רייטן: ואני בטוחה שהוועדה שאת מקימה תעשה עבודה טובה ואנחנו נשתף איתה פעולה.

אפרת רייטן: עניין ההכשרות הוא גם נושא שעלה כאן, לא פעם אחת, עם הרבה מאוד ביקורת ואפילו אכזבה, במשך שנים רבות.

אפרת רייטן: שמצד אחד המדינה מעודדת ומשקיעה מאות מיליונים וכולה באמת עם תפיסה של רצון טוב לקידום והשקעה בעובדים.

אפרת רייטן: ומצד שני, בשורה התחתונה, גם האוצר שהגיע לכאן לא תופס מהצלחה גדולה מידי מתחום ההכשרות.

אפרת רייטן: וגם עובדים ומובטלים.

אפרת רייטן: הרבה מאוד בעיות ואמוציות שעולות סביב הנושא הזה.

אפרת רייטן: אגב, אם יורשה לי, וחשוב לי גם שאנחנו מדברים על עניין ההכשרות כאן.

אפרת רייטן: העלינו, חבר הכנסת איתן גינזבורג ואני הוראת שעה שעברה כבר בקריאה בכנסת, בקריאה טרומית, שמבטלת למעשה את הקיזוז בסך 30%.

אפרת רייטן: מי שנמצא בתקופת אבטלה ומעונין לעשות הכשרות.

אפרת רייטן: אנחנו העברנו את זה כאן.

אפרת רייטן: אז ראשית, זה לא קודם מאז במליאה ולא בהנהלת הקואליציה וחבל לי.

אפרת רייטן: והנה הגיעה לכן נציגת הנהלת הקואליציה, חברת הכנסת מיכל רוזין.

אפרת רייטן: כדאי שגם היא תקשיב לזה ותקדם.

אפרת רייטן: הוראת השעה הקודמת כבר פגה, היא הסתיימה בדצמבר.

אפרת רייטן: אנחנו כבר בסוף ינואר וההוראה החדשה עוד לא נכנסה.

אפרת רייטן: אז אני ממש פונה אליכן לקדם את זה.

אפרת רייטן: ויותר מזה, אני מה שנקרא מרימה לכן, בואו נהפוך את זה להוראת קבע ולא להוראת שעה.

אורנה ברביבאי: נכון, אם היא ממילא מוארכת בכל פעם.

אפרת רייטן: ממש ככה.

אפרת רייטן: אז אני אומרת את זה כאן, קבל עם ועדה, שחשוב מאוד שיתוף הפעולה.

אפרת רייטן: הדחיפה גם מכיוונכם והשיחות מול משרד האוצר, כדי להפוך את זה להוראת קבע.

אפרת רייטן: אז אלו הדברים העיקריים, אבל כמובן יעלו עוד דברים נוספים במהלך הדיון.

אפרת רייטן: כבוד שרת הכלכלה, בבקשה.

אורנה ברביבאי: בוקר טוב, חברת הכנסת רייטן.

אורנה ברביבאי: בוקר טוב חברי כנסת נוספים.

אורנה ברביבאי: מבחינתי זאת הזדמנות מצוינת להגיע לוועדה הזאת, שאני מייחסת לה חשיבות רבה.

אורנה ברביבאי: אנחנו התייחסנו להזמנה הזאת לעסוק בהכשרות לא רק ספציפית בהכשרות, כי בסוף צריך להסתכל על ההקשר הרחב של שוק העבודה.

אורנה ברביבאי: וזה אולי לא דבר שכיח בפוליטיקה, אבל אני רוצה לציין לשבח את העבודה שאת עושה כאן.

אורנה ברביבאי: אני חושבת שזו ועדה שמעלה לסדר היום נושאים שלאורך זמן היה נכון לגעת בהם, בטח לנוכח השינויים המאוד גדולים שקורים היום בתקופת קורונה שלא נגמרת.

אורנה ברביבאי: סדר גודל של שנתיים.

אורנה ברביבאי: ואני מוצאת שיש לנו מכנה משותף רחב בנושאים שנכון לקדם, בהקשרים של דיני עבודה, בהקשרים של לאן שוק העבודה הולך בשנים הבאות.

אורנה ברביבאי: והאופן שבו אנחנו רוצים להתעדכן ולהכין את עצמנו לקראת הבאות בכל הקשר.

אורנה ברביבאי: אני אתחיל ואומר שמבחינתי ההזדמנות הנדירה שבה זרוע העבודה נמצאת היום, גם זרוע עבודה וגם שירות התעסוקה, נמצאים היום במשרד הכלכלה והתעשייה - זה סוג של התבוננות מערכתית שהציפייה היא שתמיד הממשלה תעבוד בשיתוף פעולה בין משרדי וכו'.

אורנה ברביבאי: אבל כשיש לך באותו משרד יכולת להתבונן, כשאני מסתכלת על העובדה שמשרד הכלכלה משקף או מייצג את צרכי הכלכלה, את צרכי הפריון, את התעשייה, את העסקים, את ההתבוננות על השקעות ארוכות טווח ומה יניב יותר פריון.

אורנה ברביבאי: אתה לא יכול לבנות אזור תעשייה אם אתה לא לוקח בחשבון מה המשמעות התעסוקתית והאם אפשר.

אורנה ברביבאי: האופן שבו משרד הכלכלה מסתכל דמוגרפית על אוכלוסיות, על מגזרים.

אורנה ברביבאי: אז זה לא נועד רק מנקודת ראות של הכלכלה או התעשייה.

אורנה ברביבאי: היא מאפשרת אינטגרציה עם זרוע העבודה שמביאה איתה את כל עולם ההון האנושי, המשאב האנושי, בהתייחסות רחבה.

אורנה ברביבאי: ואני מוצאת שזו זכות גדולה, אחריות גדולה.

אורנה ברביבאי: ואתגר עצום מבחינתי כמשרד, שהאינטגרציה בין כלל עולמות התוכן האלה צריכה להביא משהו אחר שלא היה פה קודם.

אורנה ברביבאי: זה בהיבט של תפיסת אחריות שאני רואה את הנושא.

אורנה ברביבאי: אני חושבת ששוק העבודה לא יחזור להיות מה שהוא היה.

אורנה ברביבאי: לא יחזור.

אורנה ברביבאי: אנחנו התרגלנו למציאות מסוימת.

אורנה ברביבאי: אגב, מה שאני אומרת לא נכון אך ורק לישראל, הוא נכון בהתבוננות גלובלית.

אורנה ברביבאי: אם אנחנו לא מבינים את זה, אז אנחנו לא נקדים, אנחנו כבר בצעד לאחור כי אנחנו מגיבים למציאות.

אורנה ברביבאי: אבל אנחנו צריכים לייצר מצב שבו, כשאנחנו יושבים בבית המחוקקים, שהחקיקה מסתכלת על עולם העבודה ממקום שבו איך אתה רואה את הפרט, את האדם.

אורנה ברביבאי: את יודעת, זה לא סוד, אני מגיעה מעולם משאבי אנוש כל חיי.

אורנה ברביבאי: ולאורך שנים היו שני דברים מאוד משמעותיים שכשאני הסתכלתי עליהם, ככה פיתחתי אנשים מעל 30 שנה.

אורנה ברביבאי: אחד, זה להיות מסוגלת לזהות את הצרכים.

אורנה ברביבאי: לאן הולכים, מה הצורך הלאומי?

אורנה ברביבאי: אם אתה לא יודע להגיד, ואני אומרת לך, הסתובבתי שבועות עם כניסתי לתפקיד וחיפשתי את ראש אכ"א של המדינה.

אורנה ברביבאי: באיזה מגירה נמצא המקום שכשאתה פותח אותה אתה פותח את התכניות ואתה אומר: ישראל צריכה ללכת לשם.

אורנה ברביבאי: בהיבט של פוטנציאל אנושי, בהיבט של מה הצרכים.

אורנה ברביבאי: לא מצאתי.

אורנה ברביבאי: בסוף ישבתי בחדר, אמרתי הבנתי.

אורנה ברביבאי: את ראש אכ"א של פיתוח המשאב האנושי ברמה הלאומית.

אורנה ברביבאי: ברכות.

אורנה ברביבאי: עכשיו תתחילי לעבוד בכיוון.

אורנה ברביבאי: חלק מהעניין זה באמת לזהות את הצרכים.

אורנה ברביבאי: אני חושבת שבעניין הזה, עד שאנחנו לא נדע להגיד במדויק אלה הצרכים, לשם אנחנו הולכים, לשם צריך ללכת ולכוון את זה - זה דבר אחד.

אורנה ברביבאי: הדבר השני שאני מסתכלת עליו הוא ההתאמה.

אורנה ברביבאי: איך אתה ממקסם את הפוטנציאל האנושי.

אורנה ברביבאי: עכשיו, דמוגרפיה מסתכלת לנו בעיניים, איך שלא נראה יש לנו סדר גודל של 21%-22% אוכלוסייה ערבית.

אורנה ברביבאי: יש לנו 12%-13% חרדים.

אורנה ברביבאי: הפער של הקבוצות האלה מהפוטנציאל שאפשר למקסם אותו ביתרון אנושי.

אורנה ברביבאי: עכשיו, אם אנחנו מדינה חפצת חיים אנחנו חייבים לדעת שיש לנו אחריות ומשימה להבטיח.

אורנה ברביבאי: אנחנו רוצים לדבר על פריון, אמרתי כלכלה.

אורנה ברביבאי: איך אתה ממקסם את הפריון שלך במדינה שנקראת startup nation וכו', אם אתה לא מבטיח שאותה אוכלוסיית יעד מקבלת הזדמנות.

אורנה ברביבאי: עכשיו אפרת, אני אגיד לך, את לא מספיק מכירה את הרקע שלי.

אורנה ברביבאי: אני מגיעה מפריפריה, משפחה מרובת ילדים.

אפרת רייטן: כן, אנחנו אפילו דיברנו על זה, אני זוכרת.

אורנה ברביבאי: אולי אפילו דיברנו על זה.

אורנה ברביבאי: ואני אומרת לך, עובדתית, לא יכול להיות שב-2022 ילד שנולד בפריפריה של שעה נסיעה מתל אביב, בין אם זה חברתי ובין אם זה פריפריה גיאוגרפית, לא יכול להיות שההזדמנות שניתנת לו גם בחינוך, גם בהכשרה, גם בפיתוח, גם במיקסום פוטנציאל לא מתקיים.

אורנה ברביבאי: עכשיו, אני מסתכלת על שוק העבודה, יש לי מספיק עבודה.

אורנה ברביבאי: אני לא יכולה להתעסק עכשיו גם עם ההקשרים החינוכיים ולאן מנתבים.

אורנה ברביבאי: אבל אני כן יודעת להגיד, הגיע כבר הצעיר או הצעירה האלה לקו שבו הוא עומד בפני שוק העבודה - אנחנו חייבים להיות שם עבורו במיקסום היכולות.

אורנה ברביבאי: והפערים הם גדולים.

אורנה ברביבאי: אם יש לך אוכלוסייה גדולה שלא יודעת לדבר עברית, איך היא תשתלב בשוק העבודה?

אורנה ברביבאי: איך היא תעמוד לראיון באופן שווה הזדמנויות?

אורנה ברביבאי: אם יש לך אוכלוסייה גדולה שאין לה לימודי ליבה, את יודעת איזה מאמץ כביר יש לך כדי רק לצמצם את הפער הזה.

אורנה ברביבאי: חרדים לא יכולים להשתלב בשוק העבודה בתפקידים הכי בכירים?

אורנה ברביבאי: בוודאי שכן.

אורנה ברביבאי: אבל כשמתחילים עם פער כל כך גדול זה משמעותי בהתחלה.

אורנה ברביבאי: אז כשאני מסתכלת, אני אומרת הצרכים, ההתאמה וכן, אני רוצה לבטא גם את הרצונות, את ההעדפות.

אורנה ברביבאי: אני לא נמצאת במקום שבו אני אומרת כממשלה יש לי זכות להגיד לבן אדם תחליט ככה, כי אני קבעתי לך.

אורנה ברביבאי: זאת לא מדינה דמוקרטית.

אורנה ברביבאי: במדינה דמוקרטית אני רוצה לתת לו הזדמנות.

אורנה ברביבאי: ואנחנו עוסקים בזה רבות בחודשים האחרונים, באיך אתה מנגיש את ההזדמנות לאנשים שבו אתה אומר להם תראה, אני בוודאי מקדמת את האקדמיה.

אורנה ברביבאי: ואני חושבת שכל מי שיכול ללכת לאקדמיה שילך, יבורך, ויתרום בדרכו.

אורנה ברביבאי: אבל אני חושבת שבצומת הזה שבן אדם ניצב מול קבלת החלטה, עשיתי טסט לבן הצעיר שלי.

אורנה ברביבאי: יש לנו שלושה ילדים והצעיר הוא בן 25.

אורנה ברביבאי: השתחרר, צבא, גולני זה וזה.

אורנה ברביבאי: ואז אמרתי, אני מסתכלת עליו מהצד ורואה מה המדינה עושה כדי להנגיש לו ידע.

אורנה ברביבאי: כשהוא בוחר ללכת לאקדמיה.

אפרת רייטן: איך הוא מקבל החלטה.

אורנה ברביבאי: איזה אפשרויות יש לו.

אורנה ברביבאי: אז ליוויתי אותו כאמא שלו, אבל ליוויתי אותו גם כשרה שמופקדת על תחום העבודה.

אורנה ברביבאי: אנחנו לא מאתגרים את הצעירים בשום צורה שהיא שבה אנחנו אומרים 'תקשיב, אם הצורך הוא שם, יכול להיות שבכלל כדאי לך.

אורנה ברביבאי: אני לא מכריחה אותך, אל תלך, אל תעשה'.

אורנה ברביבאי: יכול להיות שהשכלה כזאת, כשפגשתי בחור בן 37 עם שני ילדים, שלומד הנדסאי באורט סינגאלובסקי בתל אביב, לומד הנדסאי אלקטרוניקה כמדומני.

אורנה ברביבאי: ושאלתי אותו 'מה אתה עושה פה?

אורנה ברביבאי: ' הוא אמר לי 'אני אחרי שני תארים, ראשון ושני'.

אורנה ברביבאי: אמרתי לו 'עכשיו הגעת לפה?'.

אורנה ברביבאי: תחשבי, בן 37.

אורנה ברביבאי: הוא אומר לי 'כי אני לא מוצא פרנסה'.

אורנה ברביבאי: היכולת הזאת להנגיש מידע ולהסתכל על המערכת כמשהו שלם, הוא בעיניי אתגר מאוד משמעותי.

אפרת רייטן: זה כשל ראשון שזיהיתם ואתם כבר מטפלים בו, במצגת.

אורנה ברביבאי: בוודאי, הממונה על זרוע העבודה, תאיר, עושה עבודה נפלאה והיא תציג את הדברים באופן שבו אני חושבת שנכון שאתם תראו את התמונה השלמה.

אורנה ברביבאי: אני רוצה להתייחס לעוד שני דברים ולאפשר לה להציג.

אורנה ברביבאי: אני רוצה לדבר רגע על העניין בין הייטק לבין המערכים השונים.

אורנה ברביבאי: יש יעד אסטרטגי למדינת ישראל לגדול מ-9% ל-15% בהייטק.

אורנה ברביבאי: וזה יעד שאני מברכת עליו.

אורנה ברביבאי: את יודעת, אני מופקדת על כל מיני תחומים במשרד.

אורנה ברביבאי: אם אני מסתכלת נגיד על הנתון של הייצוא השנה, ב-2021, בעיצומה של קורונה וכו', עלינו בייצוא בסדר גודל של 20% בשיא כל הזמנים.

אורנה ברביבאי: את בודקת מה בתוך זה ההייטק תרם?

אורנה ברביבאי: אין ספק שהדומיננטיות של ההייטק היא קטר מאוד משמעותי למשק ואני הייתי מאוד רוצה לתת מענה.

אורנה ברביבאי: ואנחנו מטפלים בהייטק.

אורנה ברביבאי: אגב, מתייחסים להייטק לא כמקצוע, אלא כענף.

אורנה ברביבאי: אם יש איזה תובנה משמעותית בעולם העבודה של ההייטק זה להבין שהייטק הוא הרבה מאוד מקצועות ואתה לא יכול להתעסק רק בשכבה העליונה, אלא אתה צריך לייצר יכולת מהג'וניורים, שאנחנו עוסקים בזה בשיתוף פעולה רחב ועבור ההכשרה וכו'.

אורנה ברביבאי: איך אתה מייצר את החיבור הזה למעסיקים, לתעשייה וכו' בהלימה.

אורנה ברביבאי: אבל אני רוצה לדבר על 85% האחרים.

אורנה ברביבאי: כי אם הצלחנו ופרצנו ואפשרנו את ה-15% של ההייטק, מה זה אומר לגבי ה-85% האחרים?

אורנה ברביבאי: האם אנחנו נמצאים בנקודת איזון אופטימלית באופן שבו אנחנו מבינים שהייטק לא עומד לבד.

אורנה ברביבאי: הוא מחלחל יכולות, ידע, טכנולוגיות לכל מערכות החיים שלנו.

אורנה ברביבאי: הוא מאפשר לתעשייה המסורתית להפוך להיות תעשייה מתקדמת עם טכנולוגיה מתקדמת.

אורנה ברביבאי: הוא מציב אתגרים.

אורנה ברביבאי: אבל כשאני מסתכלת על שוק העבודה אני לא מוכנה לא לראות את 85% כיעד מאוד משמעותי.

אורנה ברביבאי: ויוצג לך פה היום, למשל, כל ההתבוננות על ההכשרה, השכלה הטכנולוגית, ניצן נמצא פה וגם עושה מהפכות בעולם התוכן הזה.

אורנה ברביבאי: לאורך שנים הסללנו את ההשכלה הטכנולוגית למקום רחוק מאוד ממה שהמדינה צריכה.

אורנה ברביבאי: אז אם אני חוזרת להתחלה, ואת שמה את הצרכים של המדינה בכוח אדם טכנולוגי במנעד רחב מאוד, אבל אתה גם לא מבצע, אתה לא מתייחס ברצינות לזה.

אורנה ברביבאי: והתיוג של ההשכלה הטכנולוגית נמצא במקום מאוד נמוך.

אורנה ברביבאי: יש לנו תכנית לרצות להרחיב את ההשכלה הטכנולוגית שחסרה בכל מקום במדינה.

אורנה ברביבאי: בכל מקום במדינה שנכון לעשות אותו.

אורנה ברביבאי: ובסוף, אם מיקסמת את היתרון האנושי, נתת הזדמנות לבן אדם להשכיל, להרחיב ידע, להתפרנס בכבוד - הגדלת את האפשרות שלו להשתכר והגדלת בהכרח גם את המשמעות בפריון.

אורנה ברביבאי: בצמצום הפערים שלנו אנחנו סדר גודל של 20% מעלינו ב-OECD במיצוי הפריון והפוטנציאל שלנו.

אורנה ברביבאי: אז אנחנו יכולים לעשות מעשה.

אורנה ברביבאי: והדבר האחרון, בסוף זה נקשר להרבה מאוד נושאים אחרים.

אורנה ברביבאי: אני רוצה להגיד שנגיד ההזדמנות שיש לנו עכשיו עם החרדים, תכף יעבור החוק, אני מקווה, בעזרת השם, שנוגע לעניין הפטור מגיוס בגיל 21.

אורנה ברביבאי: יש שני חלקים לחוק.

אורנה ברביבאי: על נושא השוויון עסקתי בגיוס, עסקתי שנים רבות.

אורנה ברביבאי: יש לי פריווילגיה להסתכל עכשיו על שוק העבודה.

אורנה ברביבאי: ואני אומרת לפחות את זה אנחנו צריכים לוודא, שיצאו למשק סדר גודל של 25,000 איש חרדים כבר.

אורנה ברביבאי: שיקבלו פטור ויעבדו ברשות מלאה באופן מלא.

אורנה ברביבאי: אני לא רוצה להמתין עד אז.

אורנה ברביבאי: אני רוצה שעכשיו תהיה לי תכנית לתכנית רב שנתית לחרדים, כפי שעשינו וגיבשנו לגבי הערבים.

אורנה ברביבאי: ובעיניי זה יהיה לא אחראי אם הממשלה הזאת לא תהיה מסוגלת לאשר כבר מבעוד מועד את אותה תכנית, ויש לנו כבר את היסודות שלה, כדי להביא את החרדים לשוק העבודה.

אורנה ברביבאי: לסיכום, האתגרים הם מאוד מגוונים.

אורנה ברביבאי: את רק ציינת את כלכלת הפלטפורמות, את האופן שבו שוק העבודה משתנה, את הצרכים של הפרט.

אפרת רייטן: עבודה מהבית היברידית.

אורנה ברביבאי: עבודה מרחוק, עבודה היברידית.

אורנה ברביבאי: בכל ההיבטים אנחנו עוסקים.

אורנה ברביבאי: חלק נכון לטפל בהם דרך חקיקה, חלק דרך תקנות.

אורנה ברביבאי: אין לי ספק שלוועדה הזאת יש אחריות מאוד גדולה, ואני יודעת שזה כבר, אני אשמח לריצה המשותפת הזאת כדי לראות איך אנחנו עושים יותר טוב ומקדימים את הבאות לקראת צרכים כאלה ואחרים.

אפרת רייטן: קודם כל, תודה על הדברים.

אפרת רייטן: ואני רוצה לאפשר באמת לחברי הכנסת גם להציף שאלות.

אפרת רייטן: ואולי רק שתי שאלות לפני, שאני לא יכולה להתאפק.

אפרת רייטן: הפער בשכר בין נשים לגברים.

אפרת רייטן: אתמול גם כששוחחתי עם תאיר ארוכות אמרתי לה תשמעי, עכשיו אני חושבת, אנחנו משתמשים כל הזמן בביטוי "שעת רצון"?

אפרת רייטן: כן, זוהי שעת הרצון.

אפרת רייטן: יש אותך כשרת הכלכלה, ויש שרות נוספות מצוינות.

אפרת רייטן: יש פה חברות כנסת שמחויבות לעניין הזה לעשות הכל.

יוראי להב-הרצנו: גם חברי כנסת, זה לא עניין נשי.

אפרת רייטן: גם חברי כנסת, יותר טובים מהנשים.

אפרת רייטן: כולם פה מצוינים.

אפרת רייטן: אני רק אומרת שהתבערה הפנימית שבאמת שמה אותנו.

אורנה ברביבאי: את נוגעת בתבערה שלנו ואני אשמח שפה נעשה.

אפרת רייטן: אז אם את רוצה באמת גם להתייחס משהו לעניין הפריון, אם יש לך או את רוצה להשאיר את זה לאחר כך?

אורנה ברביבאי: זה יוצג לך במהלך.

אורנה ברביבאי: כי כל התכלית של מה שאנחנו עושים פה זה כדי לצמצם את הפערים בפריון.

אורנה ברביבאי: לעניין פערי השכר, את יודעת מה?

אורנה ברביבאי: זה אתגר סופר משמעותי.

אורנה ברביבאי: שנים רבות מדברים על ולא עושים.

אפרת רייטן: זה צריך להיות ה- ticket שלנו, שרת הכלכלה, ממש.

אורנה ברביבאי: צריך ואני אשמח להיות חלק מהדבר הזה.

אפרת רייטן: ממש.

אפרת רייטן: חברת הכנסת רוזין, בבקשה.

מיכל רוזין: תודה רבה.

מיכל רוזין: אני קודם כל מראש מתנצלת, השרה מכירה היטב את הכנסת.

מיכל רוזין: וכמות הדברים שקורים פה בו זמנית, כן, עם הצבעות וכדומה.

מיכל רוזין: אז חשוב היה לי להגיע ואני פה וחשוב לי גם להציף כמה דברים ואני מקווה שיהיה לכך מענה.

מיכל רוזין: כיוון שדיברת על ההייטק, וזה גם הנושא הראשון שרציתי לדבר עליו.

מיכל רוזין: וגם את מכירה היטב חלק גדול ממה שהצבא גם בודק לאורך השנים.

מיכל רוזין: אני אגיד משהו שהוא קודם כל בעיניי כואב, ואני לא יודעת איך פותרים אותו.

מיכל רוזין: זה בטח לא רק לפתחך.

מיכל רוזין: וזו העובדה שאם בעבר הצבא ייצר את המוביליות ואת דיברת על איך הגעת מהפריפריה ואת סיפור הצלחה אדיר בצבא.

מיכל רוזין: וגאווה לנו כנשים.

מיכל רוזין: אני חושבת שאם הצבא פעם ייצר מוביליות חברתית עצומה בחברה הישראלית, היום הצבא מייצר את אחת האפליות הקשות ביותר בחברה הישראלית.

מיכל רוזין: דיברת על הבן שלך שהיה בגולני.

מיכל רוזין: אני יכולה לדבר על שני הבנים שלי, קרביים, שבחרו ללכת לקרבי, למרות שהם יכלו להתמיין למקומות הנחשבים, אני לא אגיד נחשבים, אבל אלה שהשתכרותם ביום השחרור גבוה פי שלוש או ארבע ממה שהם יכולים היום.

מיכל רוזין: והמצב הזה הוא מצב נתון שצריך לטפל בו, לא בוועדה הזאת.

מיכל רוזין: אבל הוא מצב בעייתי מאוד לדעתי שפוגע בטח ברעיון של צבא העם, שכבר מזמן זה לא הסיפור.

מיכל רוזין: אבל בוודאי במוביליות החברתית.

מיכל רוזין: אני רוצה לדבר על שתי קבוצות שעליהן אנחנו מדברים: ערבים וחרדים.

מיכל רוזין: ההייטק חסום בפני החברה הערבית בישראל.

מיכל רוזין: מה שמייצר מצב שלא מספיק אנשים הולכים לכיוון הזה.

מיכל רוזין: הרי אנחנו ראינו שכשהולכים לכיוון מסוים, כמו רפואה, כמו רוקחות וכדומה, אז יש הצלחה מאוד מאוד גדולה והם נמצאים שם.

מיכל רוזין: הם נמצאים שם במספרים הרבה יותר גבוהים, שהחברה היהודית, דרך אגב, די עזבה כבר.

מיכל רוזין: אמא יהודיה היום לא אומרת לך תהיה רופא.

מיכל רוזין: היא אומרת לך תהיה סטארט-אפיסט.

מיכל רוזין: אז המקום הזה קודם כל שבו ההייטק חסום.

מיכל רוזין: אנחנו יודעים שיש מחסור אדיר של עובדים בהייטק.

מיכל רוזין: לא הגיוני שהחברה הערבית חסומה מלהגיע.

מיכל רוזין: גם לגבי החרדים.

מיכל רוזין: אני בעבר הייתי בחוץ וביטחון, מחקרים של הצבא שמראה איך מבחינת אינטליגנציה החרדים היום יכולים לעבור קורס הסבה בלי לימודי ליבה, בלי אנגלית, בלי מתמטיקה, בקורס.

מיכל רוזין: ויש היום כאלה הרבה מאוד קורסים של הסבה לאקדמאים.

מיכל רוזין: הם יכולים להגיע להייטק ואני חושבת שזו יכולה להיות דרך מדהימה להוציא אותם באמת לשוק העבודה בצורה יעילה, אפקטיבית ונכונה.

מיכל רוזין: זה נושא אחד של ההייטק והסייבר וכל הנושא הזה.

מיכל רוזין: נושא נוסף, וגם כבר עלה פה נושא כלכלת הפלטפורמות, שאני מבינה שאת על זה.

מיכל רוזין: ואין ספק שכל העולם בעניין הזה.

מיכל רוזין: יש מדינות שכבר קיבלו הכרעות מאוד אמיצות ואני חושבת שהגיע הזמן שגם מדינת ישראל, כמי שהובילה את הסוציאל-דמוקרטיה עם הקמתה והרבה מאוד מדפוסים של עבודה של סוציאל-דמוקרטיה.

מיכל רוזין: אני חושבת שחשוב שאנחנו נוביל דווקא ולא נהיה משתרכים.

מיכל רוזין: כי זה מה שקורה, העולם הולך לכיוון הזה.

מיכל רוזין: אני לא נכנסת לגופם של דברים, כי יש פה דיונים מעמיקים ואת מכירה את הנושאים.

מיכל רוזין: דבר נוסף זה הנושא של, אני לא יודעת איך לקרוא לזה, אם זה שליטה בתמחור.

מיכל רוזין: ראינו את כל המאבק על בדיקות האנטיגן.

מיכל רוזין: אבל במשך שנים היה פה דיון מאוד מאוד סוער על סיפור התמ"לים, תחליף מזון לתינוקות.

מיכל רוזין: וגם הנושא של מוצרי היגיינה.

מיכל רוזין: לאורך שנים, נשים, והנה, סוף סוף יש שרה שהיא מודעת לנושא.

מיכל רוזין: נשים נאלצות לרכוש בסכומים גבוהים מאוד מוצרי היגיינה, שזה מוצרי בסיס.

מיכל רוזין: ונשים לא יוצאות מהבית ונשים משתמשות בכל מיני אמצעים לא ראויים כדי לצאת מהבית.

מיכל רוזין: כי עולה המון המון כסף לקנות את כל המוצרים האלה.

אורנה ברביבאי: דווקא בנושא הזה אנחנו אנשי בשורות.

מיכל רוזין: יופי, אני שמחה.

מיכל רוזין: כי זה נושא שפשוט קל לטפל בו, צריך לטפל בו.

מיכל רוזין: ואכישהו כנראה שרים נבהלים מלטפל בו.

מיכל רוזין: ולא כי הם לא חכמים, מוכשרים.

מיכל רוזין: אבל גם בעלי כשהוא צריך ללכת לקנות בסופר פארם לבת שלי מוצרי היגיינה, פחות נעים לו מאשר לי.

מיכל רוזין: אני אומרת דוגרי, בואו נשים את זה על השולחן.

מיכל רוזין: לכן שרים, מה שנקרא, נבהלו מלגעת בנושא וצריך פה שינוי רציני.

מיכל רוזין: הדבר האחרון שחשוב לי מאוד לשמוע ממך.

מיכל רוזין: סיפור מעונות היום.

מיכל רוזין: אנחנו היינו בפינג פונג, את יודעת, גם ישבתי עם אנשי משרדך.

מיכל רוזין: היינו בפינג פונג מטורף בין החינוך לכלכלה.

מיכל רוזין: אלה החזירו אותנו לאלה, אלה החזירו אותנו לאלה.

מיכל רוזין: דיברנו עם אלה, אמרו דברו איתה.

מיכל רוזין: ככה.

מיכל רוזין: ובסוף התקבלה החלטה, שהיא החלטה לא נכונה בעיניי ואני חושבת בעיני הוועדה פה, הנושא של מעונות היום.

מיכל רוזין: לא יכול להיות שאם יש החלטה ערכית, מהותית, שאומרת ילדים מגיל 0 הם צריכים להיות חלק ממערכת החינוך, כי לא פתאום בגיל 3 המערכת צריכה לגלות אותם.

מיכל רוזין: אז לא הגיוני שילד בן חצי שנה בנעמ"ת הוא יהיה תחת פיקוח פדגוגי של משרד החינוך וילד שלא מתקבל לנעמ"ת או שנמצא במשפחתון פרטי כזה או אחר, בחברות שהן הכי מוחלשות, הכי בפריפריה.

מיכל רוזין: בחברה הערבית, בחברה החרדית, בחברה של העולים מברית המועצות.

מיכל רוזין: דווקא במקומות האלה הילדים לא יהיו בפיקוח פדגוגי?

מיכל רוזין: שם, אם אנחנו מדברים על ההייטק בסוף והסייבר, שם מתחיל הפער.

מיכל רוזין: שם מתחיל הפער.

מיכל רוזין: כשהילדים שלי הגיע לגיל 3 לגן, ילד שהיה במשפחתון והגיע מדבר רק רוסית, פה כבר מתחיל הפער.

מיכל רוזין: ולכן אני לא מצליחה להבין את ההיגיון שבדבר.

מיכל רוזין: אני לא מצליחה להבין אם זה עניין רק תקציבי.

מיכל רוזין: כי אומרים לא, זה לא רק תקציבי.

אורנה ברביבאי: לא, עזבי.

אורנה ברביבאי: חברת הכנסת רוזין.

אורנה ברביבאי: לגבי השאלות הראשונות שנגעו לשוק העבודה, אני מקווה מאוד שאת תקבלי תשובות תוך כדי הדיון.

אורנה ברביבאי: הדברים נבנו באופן לוגי שמסביר את העניין.

אורנה ברביבאי: לגבי סוגיות שלא קשורות לוועדה עכשיו, אבל את שואלת: עניין ההיגיינה מטופל.

אורנה ברביבאי: פתחנו את רפורמת הייבוא.

אורנה ברביבאי: אחד מהמוצרים הראשונים שהחרגנו בהיבט של פתיחה לייבוא זה טמפונים דווקא ובעיניי יש כאן אמירה שיכולה בהחלט לסייע.

אורנה ברביבאי: לנושא מעונות היום, כשרת הכלכלה, חשבתי שנכון להעביר את אחריות למעונות למשרד החינוך.

אורנה ברביבאי: אגב, היו רבים לפניי שלא חשבו ככה.

אורנה ברביבאי: אמרתי עוד במצע עוד של יש עתיד כתוב היה "אנחנו מתחייבים להעביר את המעונות".

אורנה ברביבאי: שרת החינוך חשבה, ואני אומרת את זה בצורה הכי ישירה, חשבה שנושא המשפחתונים, מאחר והחוק לגבי מעונות חל על שבעה ילדים ומעלה, היא חשבה שנושא המשפחתונים לא יכול לעבור כל עוד לא הוגדר.

אורנה ברביבאי: אני לא מדברת בשמה, אני לא הדוברת שלה.

אורנה ברביבאי: אבל משפחתון זה 3-4 ילדים, שאין יכולת לבצע לגביהם נגיד החלטות פדגוגיות כאלה ואחרות.

אורנה ברביבאי: אני חושבת שצריך להעביר את המשפחתונים למשרד החינוך.

אורנה ברביבאי: אני גם סיכמתי עם שרת החינוך שנשב ביחד ואתם תצטרכו פה להעביר את החוק הזה בהתאמה.

אורנה ברביבאי: להגדיר מה עושה את המעבר בין משפחתון למעון.

אורנה ברביבאי: מישהי לוקחת כמה ילדים בבית ועושה.

אורנה ברביבאי: העובדה היא שהפיקוח נשאר אצלנו במשרד הכלכלה.

מיכל רוזין: בדיוק.

מיכל רוזין: היא לא עושה את זה בלי לקבל רישיון.

מיכל רוזין: היא עצמה עצמאית.

מיכל רוזין: היא דרך מכרז שמישהו מפעיל אותה.

מיכל רוזין: היא מקבלת שכר נמוך מאוד.

אורנה ברביבאי: את צודקת.

אורנה ברביבאי: באוכלוסיות היעד, אני לא חושבת שנכון להקדיש את הדיון הזה לזה היום.

אורנה ברביבאי: אני מזכירה, משרד הכלכלה נשאר הסיפור של סבסוד המעונות ככלי לעידוד עבודה, כי אנחנו מסתכלים על זה דרך העיניים האלה.

אורנה ברביבאי: ואני מאמינה באמת ובתמים שכל ילד בכל מסגרת צריכה להיות לו מסגרת חינוכית שמלווה אותו מגיל לידה.

אורנה ברביבאי: זה היה החלום של שרת החינוך.

אורנה ברביבאי: היא מימשה אותו.

אורנה ברביבאי: צריך להשלים גם את המשפחתונים בהתאמה.

אפרת רייטן: כל חברי הכנסת רוצים להציף כמה שאלות ונושאים.

אפרת רייטן: יש כאלה שממש בלחץ לעזוב, כמו חבר הכנסת מרעי, לעבור להצבעות.

אפרת רייטן: אז ברשותכם, אחר כך אוסאמה.

מופיד מרעי: אז קודם כל תודה רבה.

מופיד מרעי: אנחנו מכירים באמת גם מהמערכת הצבאית.

מופיד מרעי: ואני רוצה להזכיר לך, גם כשבאת, התארחה אצלי בבית כמה פעמים.

מופיד מרעי: וכשדיברנו אז באמת העסיק אותנו איך אנחנו מייצרים מקומות תעסוקה גם לנשים ולא רק לאנשי קבע.

מופיד מרעי: ודיברנו בכלל על איך אנחנו יוצרים דיור לאנשי קבע, כדי שיהיה להם ולמשפחות שלהם תעסוקה.

מופיד מרעי: לפה אני הגעתי מהשלטון המקומי, ראש הרשות, יושב ראש הפורום.

מופיד מרעי: והעסיק אותי הכי הרבה איך אנחנו מוצאים מקורות תעסוקה לתושבים שלנו, במיוחד בפריפריה.

מופיד מרעי: במיוחד במגזר הדרוזי, הצ'רקסי, הערבי, באופן כללי.

מופיד מרעי: ואיך אנחנו מצליחים ליצור מצב שאי התעסוקה לא יגרום לנו לעלייה ברמת האלימות, שזה מה שקורה כרגע.

מופיד מרעי: וסתם דוגמה בשביל לסבר את האוזן, כבוד השרה: בעודי ראש מועצה, אני מפרסם שאני צריך מתרגלת.

מופיד מרעי: היא צריכה להיות בוגרת כיתה י"ב.

מופיד מרעי: מגיעים אליי 40-50 קורות חיים.

מופיד מרעי: אני השתדלתי לדבר עם כולם.

מופיד מרעי: אבל קורות חיים של מישהי שמאוד מאוד בלט.

מופיד מרעי: בוגרת טכניון, תואר שני.

מופיד מרעי: מגיעה, נכנסת לראיון.

מופיד מרעי: אני אומר לה אנחנו מדברים פה על משרה בחטיבת ביניים למתרגלת בוגרת י"ב.

מופיד מרעי: היא אומרת לי אדוני ראש המועצה, אתה לא מספק לי אזור תעשייה, אתה לא מספק לי אזור תעסוקה.

מופיד מרעי: אתה לא מספק לי מקומות לתעסוקה.

מופיד מרעי: אני רוצה לחיות חיים נורמליים.

מופיד מרעי: לקום בבוקר, לקחת את הילדים שלי, לשים אותם בגן.

מופיד מרעי: בצהריים, אחרי הצהריים לאסוף אותם, להביא אותם הביתה.

מופיד מרעי: תן לי כל עבודה, אני מוכנה לעשות.

מופיד מרעי: עכשיו, למה אני אומר את זה?

מופיד מרעי: והיה לי דין ודברים עם אלי כהן, שר הכלכלה הקודם.

מופיד מרעי: משרד הכלכלה עשה עבודה מצוינת ביצירת מקומות תעסוקה ותעשייה.

מופיד מרעי: ואפילו תקצב תכנון, לא ניכנס כרגע למועצות, מה קידמו ומה לא קידמו.

מופיד מרעי: אז תכננו או נכנסו לתקצוב של אזורי תעשייה, של אזורי תעסוקה ומסחר בישובים ועוד, גם בשביל הגילוי הנאות, את עבודת התואר השני עשיתי על שילוב או התפתחות התעשייה בישובים הדרוזיים מול התפתחות תעשייה במדינת ישראל.

מופיד מרעי: איפה אנחנו.

אפרת רייטן: מופיד, שורה תחתונה.

מופיד מרעי: אני מקצר, כי אני צריך ללכת לוועדת חוקה.

מופיד מרעי: בסופו של דבר, אם אני רוצה לייצג את הפריפריה, את הדרוזים ואת קו העימות בכל נושא מקומות אזור תעשייה ותעסוקה, אנחנו רחוקים.

מופיד מרעי: אין לנו מקומות.

מופיד מרעי: היו לנו מפעלים, פירות, בואו נהפוך אותם להייטק.

אורנה ברביבאי: אנחנו שם לגמרי.

מופיד מרעי: אני דיברתי עם יאיר גולן ואני רוצה להמשיך לקדם את מה שעשיתי.

מופיד מרעי: כדי לחבר את הפריפריה למרכז.

מופיד מרעי: גם בעיקר התעסוקה ושתהיה תעסוקה איכותית.

אורנה ברביבאי: אז אני רוצה לענות לך בקצרה, כדי באמת להגיע לתכלית הדיון שלנו.

אורנה ברביבאי: אני אומר לך שכל מה שנוגע להשקעות באזורי תעשייה, התכלית שלהם הם בראייה ארוכת טווח לייצר מקומות עבודה, בוודאי בפריפריה.

אורנה ברביבאי: סדרי העדיפויות מאוד ברורים, מאוד מובהקים.

אורנה ברביבאי: כשאנחנו משקיעים באזורי תעשייה אנחנו מתבוננים לפריפריה לאוכלוסיות היעד.

אורנה ברביבאי: ואפשר להסתכל על זה גם בתקציב של משרד הכלכלה באופן רחב.

אורנה ברביבאי: לא רק על זרוע העבודה ועל ההכשרות, אלא באופן ספציפי על ההשקעות איפה אנחנו שמים את השקל ומה המשמעות שהוא יניב.

אורנה ברביבאי: אגב, התעשייה היא לא תעשייה מסורתית, אלא תעשייה שנועדה למשוך את היכולת.

אורנה ברביבאי: עכשיו, זה חייב לפגוש את ההכשרה, את מהות הדיון היום.

אורנה ברביבאי: כי אם בסוף אתה תפזר אזורי תעשייה ולא תייצר כלים ולא תכשיר אנשים לתת מענה לצרכים האלה, בגלל זה אמרתי קודם, שהחיבור קריטי.

אורנה ברביבאי: אתה יודע מה?

אורנה ברביבאי: אבל מאחר ואתה אדם רציני, אני מציעה לך להעמיק באופן שבו יאיר גולן מבחינתי הופקד על העניין הזה.

מופיד מרעי: אגב, אני יושב ראש ועדת משנה לפיתוח היישוב הדרוזי.

מופיד מרעי: ואנחנו עושים שבוע הבא דיון דווקא על זה.

אורנה ברביבאי: אגב, יאיר גולן עצמו אמר לי שהוא חושב שהתכנית להשקעה באוכלוסייה הערבית חייבת לייצר איזה גם התבוננות ספציפית על האוכלוסייה הדרוזית.

אורנה ברביבאי: והתכנית מדברת על זה.

אורנה ברביבאי: אני מציעה שתלמד אותה, תעמיק.

אורנה ברביבאי: איפה שיש לך פערים אנחנו יותר מאשר נשמח.

אפרת רייטן: יש פה כוחות מדהימים ומצוינים שיכולים באמת לקדם פה כאלה דברים בכנסת.

אפרת רייטן: שיתוף הפעולה הזה הוא יוצא מן הכלל.

אפרת רייטן: אני מזכירה שבעצם אנחנו נתמקד בדיון הזה בעניינים של ההכשרות, כך באמת ביקשנו.

אפרת רייטן: אני מאפשרת כמובן, כי לא בכל יום מגיעה אלינו שרת הכלכלה.

אפרת רייטן: אז אני כן מאפשרת לחברי הכנסת ככה להרחיב.

אפרת רייטן: אבל בואו ננסה שיותר.

מופיד מרעי: הכל בסוף יהיה קשור להכשרות.

מופיד מרעי: אין כוח אדם.

אורנה ברביבאי: כל הנחלים זורמים הימה.

אפרת רייטן: אוסאמה, בבקשה, שלך חבר הכנסת סעדי.

אוסאמה סעדי: תודה גברתי יושבת הראש, כבוד השרה.

אוסאמה סעדי: קודם כל, באמת יש לנו שיתוף פעולה עם השרה וגם עם סגן השרה.

אוסאמה סעדי: אנחנו נפגשנו כבר והעלינו את כל הסוגיות שנוגעות לחברה הערבית.

אוסאמה סעדי: ואני רוצה כאן להתמקד בעניין הזה של ההכשרות.

אוסאמה סעדי: וגם בהיותי יו"ר ועדת משנה פה בוועדה הזאת לבטיחות בעבודה ומאבק בתאונות עבודה.

אוסאמה סעדי: ואנחנו ראינו שמהדוח של המ"מ גברתי השרה, שיש פער אדיר בין התאונות שנחקרות במשרד העבודה לבין העבודות שמדווחות לביטוח לאומי.

אוסאמה סעדי: אם אני לוקח ב-2021 - 50,000 נפגעי תאונות עבודה, שקיבלו גמלאות, בין אם זה נכות, בין אם זה מביטוח לאומי.

אוסאמה סעדי: אבל רק 8,000 תאונות נחקרו במשרד העבודה.

אפרת רייטן: מתוך ה-50,000 המדווחות, רק 8,000 נחקרות?

אורנה ברביבאי: בעוצמות שונות.

אוסאמה סעדי: כן.

אוסאמה סעדי: אז יש פה פער.

אוסאמה סעדי: אנחנו נדון בזה, נקיים דיון.

אורנה ברביבאי: דיון ספציפי על בטיחות בעבודה, יש לי לא מעט.

אורנה ברביבאי: אצלך, תמשוך אליך לוועדה.

אפרת רייטן: חבר הכנסת סעדי הוא יושב ראש ועדת המשנה.

אפרת רייטן: לקח את זה כנושא דגל, רק על זה.

אורנה ברביבאי: תבורך.

אורנה ברביבאי: אני יכולה לומר לך שבהתבוננות נגיד, בפיצול אצלי במשרד בין המוסד לבטיחות וגהות לתחום הבטיחות שנמצא בזרוע העבודה וכו'.

אורנה ברביבאי: יאיר גולן ריכז את כל הנושא.

אוסאמה סעדי: כן.

אוסאמה סעדי: עכשיו הוא אמר שאנחנו מאחדים את זה.

אורנה ברביבאי: וחוץ מזה, יש פה ממש מחשבות איך נכון להתנהל על זה אחרת, באמצעות נגיד הסתכלות קדימה.

אורנה ברביבאי: רשות לבטיחות וגהות, כפי שנעשה בעולם.

אורנה ברביבאי: למדנו מה קורה.

אורנה ברביבאי: יש לנו המון המון מה לעשות.

אוסאמה סעדי: עכשיו אני אומר, גם מתוך זה שאנחנו כל יום שומעים על תאונות ועל הרוגים בתאונות עבודה.

אוסאמה סעדי: ואין כמו העניין הזה של הכשרות, לעובדי בניין.

אוסאמה סעדי: יש כאלה שנכנסים לעבוד בבניין בלי שום הכשרה.

אורנה ברביבאי: זה יוצג במסגרת ההכשרות.

אוסאמה סעדי: ולכן אני אומר, כאשר יש תקציבים, צריך פה לא תקציבים גדולים.

אורנה ברביבאי: אתה צודק.

אוסאמה סעדי: שעם שר העבודה הקודם, שמולי, אנחנו הבאנו 5 מיליון שקלים, גברתי יושבת הראש, במסגרת ועדת הכספים.

אוסאמה סעדי: אני הבאתי 5 מיליון שקלים רק להכשרה לעובדי בנייה.

אוסאמה סעדי: דבר שני, אני מבקש ממך, גם כשרת כלכלה, עם הצד הפלסטיני.

אוסאמה סעדי: ואני העליתי את זה בוועדה של חברתי אבתיסאם מראענה לעובדים זרים.

אוסאמה סעדי: לא יעלה על הדעת שלא יהיה שיתוף פעולה בעניין הזה של קליטת עובדים והיתרי עבודה בין משרד הכלכלה ומשרד העבודה, לבין משרד העבודה הפלסטיני.

מיכל רוזין: וכשאנחנו יודעים שיש סחר באישורים ותשלומים לסוכנים.

אוסאמה סעדי: 2,500 שקלים כל עובד פלסטיני משלם.

אוסאמה סעדי: 2,500 שקלים כל חודש למעכרים ולמתווכים, בין אם זה פלסטינים, בין אם זה יהודים.

אפרת רייטן: אז בואו נסדר את זה.

מיכל רוזין: וישראל למדה לפתור את זה בהסכמים הבילטרליים על העובדים הזרים.

מיכל רוזין: מול הפיליפינים ומול מולדובה ומול סין, ותאילנד.

מיכל רוזין: מול חברות כוח האדם והמעכרים האלה.

מיכל רוזין: והגיע הזמן שגם נפתור את זה עם הרשות הפלסטינית.

אפרת רייטן: בבקשה, את רוצה להגיב?

אוסאמה סעדי: תודה מיכל, מסכים לכל מילה שאמרת.

אוסאמה סעדי: אז לכן אני אומר, אני העליתי את זה.

אוסאמה סעדי: אני בזמנו גם הייתי יועץ משפטי לשר העבודה הפלסטיני.

אוסאמה סעדי: ואמרו אנחנו יש לנו אפשרויות לשתף פעולה ואנחנו רוצים לשתף פעולה.

אוסאמה סעדי: גם להביא עובדים מקצועיים, גם לחסל ולמגר את התופעה הזאת.

אוסאמה סעדי: אז אני יודע שאת נפגשת.

אוסאמה סעדי: זה עניינים מקצועיים שאפשר לקדם את זה.

אוסאמה סעדי: נושא אחרון זה אזורי התעסוקה ואזורי התעשייה, שגם חברי מופיד מרעי העלה את זה וגם העלינו את זה בפנייך.

אוסאמה סעדי: אי אפשר לצפות לפיתוח כלכלי בחברה הערבית ללא אזורי תעשייה ואזורי תעסוקה.

אוסאמה סעדי: עכשיו, מה שקורה, שחוק קמיניץ בא והעמיק את הבעיה הזאת.

אוסאמה סעדי: למה?

אוסאמה סעדי: כי יש לנו, כל העסקים האלה בכל הישובים הערבים, כמובן שאני מתייחס גם הדרוזים וזה, כי כולם חברה ערבית.

אוסאמה סעדי: באים היום ויש לי דוגמאות, שבאים נותנים להם קנסות 300,000 שקלים, 400,000 שקלים או שתסגרו.

אוסאמה סעדי: לאיפה הם ילכו?

אוסאמה סעדי: מה שאנחנו מבקשים תנו לנו, ויש ישובים שכבר יש אזור תעשייה או אזור תעסוקה בתהליך של תכנון, בתהליך של פיתוח, בתהליך של הקמה.

אוסאמה סעדי: תנו לעסקים האלה אפשרות של להמשיך לעבוד.

אוסאמה סעדי: ברגע שיש אזור תעשייה, אזור תעסוקה, הם יעברו.

אוסאמה סעדי: הם רוצים לעבור.

אוסאמה סעדי: אבל לא, עכשיו אצה להם הדרך, תשלמו את הקנסות או תשלמו.

אוסאמה סעדי: ואת יודעת, גברתי השרה, שהתקציב שמיועד לאזורי תעסוקה, אזורי תעשייה הוא תקציב לא עונה אפילו על מספר ישובים בודד.

אוסאמה סעדי: צריך להשקיע פה.

אוסאמה סעדי: כי אם אנחנו נפתח אזורי תעסוקה, אז אנשים יכולים לעבוד פה ולא צריכים - - -

אפרת רייטן: אז זה פיתוח והסדרה.

אפרת רייטן: כי אנחנו מצד אחד מדינת חוק שרוצה לשמור גם על החוקים שלה.

אפרת רייטן: ואם נבנים דברים שהם לא לפי חוק, אז אתה יודע שהדין חל עליהם.

אוסאמה סעדי: אפרת, לא יכול להיות שעסק שכבר 20 שנה פתאום באים ואומרים לו, ומופיד יגיד לך, 'תבוא עכשיו תסגור'.

אוסאמה סעדי: איפה הוא ילך?

מופיד מרעי: זה לא נושא הדיון, אבל זה לא חוק.

אפרת רייטן: כן, זה נושא טעון.

מופיד מרעי: זה חוק שהוא באמת טעון.

מופיד מרעי: אי אפשר להביא פיקוח לפני תכנון.

מופיד מרעי: תסיימו את התכנון, תביאו את הפיקוח.

מופיד מרעי: פה עשו בדיוק להיפך, הביאו את הפיקוח לפני התכנון.

אפרת רייטן: טוב, ברור לגמרי.

אפרת רייטן: תודה רבה חבר הכנסת סעדי.

אפרת רייטן: יוראי, חבר הכנסת יוראי להב, בבקשה.

אפרת רייטן: אחר כך חברת הכנסת שפק, גם רוצה לומר משהו, היא בזום, היא חולת קורונה.

אורנה ברביבאי: מקווים שהיא מרגישה טוב.

יוראי להב-הרצנו: גברתי שרת הכלכלה והתעשייה, תודה רבה לך על הדברים.

יוראי להב-הרצנו: אני חושב שזה אחד מהדברים הכי חשובים, כי תעסוקה היא מרכז החיים של האדם.

יוראי להב-הרצנו: היא במידה רבה היכולת שלו לכתוב את סיפור חייו במו ידיו.

יוראי להב-הרצנו: ועל כן מרעננים הדברים שלך באופן הזה שהממשלה מבקשת לאתגר את הצעירים.

יוראי להב-הרצנו: כי אם אני בוחן בנקודת מבט השוואתית בין האמירה של הממשלה הנוכחית לאמירה של הממשלה הקודמת, אז נורא התעצבנתי אז.

יוראי להב-הרצנו: כי ישבתי בבית לצד חבריי והמדינה אמרה לנו שבו בבית.

יוראי להב-הרצנו: אל תעשו, אל תאתגרו את עצמכם.

אורנה ברביבאי: ונשלם לכם עבור זה שתשבו בבית.

יוראי להב-הרצנו: ואני אשלם לכם הרבה מאוד כסף.

יוראי להב-הרצנו: באמת, בלי אופק לעין.

יוראי להב-הרצנו: חודשים על גבי חודשים של בטלה.

יוראי להב-הרצנו: והאמירה הייתה שבו, התבטלו ואל תפתחו, ואנחנו נשלם לכם כדי שתעשו את זה.

יוראי להב-הרצנו: ולכן האמירה שלך כאן שהממשלה מבקשת והמשרד מבקש לאתגר את הצעירים באופן שבו הם מפתחים את עצמם היא מאוד מאוד חשובה.

יוראי להב-הרצנו: אני גם מאוד מתחבר ומזדהה עם הדברים שלך לגבי שוויון ההזדמנויות לפריפריה הגיאוגרפית והחברתית, מאחר ואני סבור, כמוך, שהיכולת של אדם בעפולה, בשדרות, לרדוף אחרי החלומות שלו, שלה, צריכה להיות זהה ליכולת של אנשים בגבעתיים וברמת גן.

יוראי להב-הרצנו: אני כן רוצה להעלות שני נושאים שאני כן אשמח לקבל את ההתייחסות שלך.

יוראי להב-הרצנו: הראשון הוא החסם המרכזי שאני מזהה עבור צעירים, לשוק העבודה.

יוראי להב-הרצנו: והוא העדר הניסיון.

יוראי להב-הרצנו: שכן המעסיקים דורשים ניסיון ואם אין לך ניסיון אתה לא יכול להיכנס לעבודה, לצבור ניסיון.

יוראי להב-הרצנו: ומשכך אין לך ניסיון.

יוראי להב-הרצנו: ועל כן אני אשמח לשמוע את הפתרונות המרכזיים.

יוראי להב-הרצנו: אולי נשמע בהצגה.

יוראי להב-הרצנו: איך אתם מבקשים למוטט את החסם המרכזי הזה.

יוראי להב-הרצנו: לי יש כמה רעיונות שמיובאים.

יוראי להב-הרצנו: אבל המצב היום הוא שסטודנטים שמגיעים לפה מחו"ל, שאינם אזרחי ישראל, מקבלים קדימות ויתרון לא הוגן על פני אזרחי ישראל.

יוראי להב-הרצנו: אולי צריך לבטל את זה.

יוראי להב-הרצנו: והדבר השני, אני כן אשמח לשמוע בהתייחסות שלך איך בעלי עסקים הם שותפים למאבק במשבר האקלים.

יוראי להב-הרצנו: במובן הזה שהם מצד אחד מעודדים אותם לבצע התייעלות אנרגטית, זאת אומרת לצרוך פחות אנרגיה, להגן על הסביבה שבה הם פועלים.

יוראי להב-הרצנו: מצד שני, אולי לצעוד לעבר משק ותעשייה שהם במינימום, אם לא אפס.

אורנה ברביבאי: אתה מכיר את החלטת הממשלה?

אורנה ברביבאי: אני משוכנעת שאתה מכיר, שעברה בשיתוף פעולה עם השרה להגנת הסביבה.

אורנה ברביבאי: להתייחס לאזורי תעשייה פחות מזהמים כפקטור מאוד משמעותי באופן שבו המדינה מעודדת.

אורנה ברביבאי: זה חוק שאנחנו קידמנו והובלנו ואני מאוד גאה עליו.

יוראי להב-הרצנו: על הכיפאק.

יוראי להב-הרצנו: אני חושב שהמטרה צריכה להיות תעשייה שהיא מאופסת פלטות אנרגיה.

יוראי להב-הרצנו: ובהקשר הזה לך ולמשרד שלך יש יעד מרכזי.

יוראי להב-הרצנו: ההחלטה שציינת היא אבן מרכזית בדרך, אבל צריך לראות איך אנחנו ממשיכים בקו הזה, כי הוא מאוד מאוד חשוב.

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה לך.

אפרת רייטן: תודה רבה יוראי.

אפרת רייטן: אז כאמור, נעבור גם לחברת הכנסת נירה שפק.

אפרת רייטן: היא לא מחוברת?

אפרת רייטן: אוקיי.

אפרת רייטן: אז תרצי שנעבור לתאיר?

אורנה ברביבאי: כן.

אורנה ברביבאי: אני חושבת שכדאי.

אפרת רייטן: בסדר.

אפרת רייטן: אז אני מציעה שנפנה באמת לתאיר, שנמצאת איתנו בזום.

אפרת רייטן: ואני רוצה שנתרכז עכשיו בנושא ההכשרות.

אפרת רייטן: אתם רואים אותה, אתם מתחברים אליה?

תאיר איפרגן: אני כאן.

אפרת רייטן: אז בואי תצטרפי אלינו.

אפרת רייטן: אני חושבת שכדאי שאת המבנה של הזרוע, באמת, בואי נעשה את זה בחצי דקה.

אפרת רייטן: כי חבל לנו, אנחנו רוצים לדבר על עניין ההכשרות.

תאיר איפרגן: אז רגע, קודם כל אני אגיד תודה רבה על ההזדמנות להיות פה ולהציג את הפעילות של זרוע העבודה.

תאיר איפרגן: אני מצטערת שאני בזום, גם פה הבידודים והמאומתים הגיעו.

תאיר איפרגן: אז אני מצטערת שאני עושה את זה מרחוק.

תאיר איפרגן: אני אציג מאוד מהיר מה זה זרוע העבודה.

תאיר איפרגן: אני אשתדל שזה יהיה דקה.

תאיר איפרגן: מהי בכלל זרוע העבודה, מה אנחנו עושים, איזה פעילויות.

תאיר איפרגן: אני חושבת שלא כולם מכירים את המנעד המאוד רחב של הפעילות של זרוע העבודה.

אפרת רייטן: אבל שוב, תאיר, סליחה שאני קוטעת.

אפרת רייטן: אבל היות ויש לנו באמת 40 דקות ונמצאת כאן שרת הכלכלה שאני בטוחה שהיא מכירה את הזרוע מעולה והיא יוצאת עוד מעט.

אפרת רייטן: אז דווקא בואי נדלג על זה ברשותך.

אפרת רייטן: באמת, זה חשוב.

אורנה ברביבאי: תאיר, מה שאני מציעה, תסתכלי רגע על המצגת, על תחילתה, על האופן שבו זרוע העבודה בנויה ועונה על האתגרים.

אורנה ברביבאי: תראי משם מה הכי חשוב לך להדגיש ואז תיכנסי לעולם התוכן.

תאיר איפרגן: בסדר.

תאיר איפרגן: אני אגיד שאם הפוקוס הוא הכשרות אז אני אהיה מאוד מהירה ודווקא נמצא פה מנהל האגף להכשרות מקצועיות, שהכין הצגה ספציפית בזום רק על ההכשרות.

תאיר איפרגן: אז אני אעשה את זה הכי מהיר שאפשר, בסדר?

תאיר איפרגן: וניתן לו דווקא לעשות את הפוקוס על עולם ההכשרות.

תאיר איפרגן: קצת על האתגר האנושי ברמה הלאומית, בגדול מאוד, זה החזון בייעוד של זרוע העבודה.

תאיר איפרגן: יש פה את הזרוע במספרים, זה כן מעניין אתכם.

תאיר איפרגן: שאלנו גם בהכנה על תקציב הזרוע, 3.4 מיליארד ש"ח בשנה.

תאיר איפרגן: יש 63 חוקים באחריות מלאה או חלקית של השרה.

תאיר איפרגן: מדובר על 10 מנהלים ואגפים בכירים בזרוע.

תאיר איפרגן: כמעט 900 עובדים, כולל סטודנטים קצת יותר.

תאיר איפרגן: 350 שירותים דיגיטליים שהזרוע מספקת ללקוחות הזרוע.

תאיר איפרגן: ו-57 החלטות ממשלה רק מהשנים האחרונות שנוגעות להיקפים ופעילות זרוע העבודה.

תאיר איפרגן: יש פה את הייעוד ואת החזון.

תאיר איפרגן: בסוף, במילים פשוטות, אנחנו רוצים להגביר את שיעור ההשתתפות בשוק העבודה.

תאיר איפרגן: ולעשות את כל זה תוך מיצוי פוטנציאל ההון האנושי.

תאיר איפרגן: אז דיברה השרה על איך אנחנו מזהים צרכים.

תאיר איפרגן: יש לנו מספר שיטות ופרקטיקות שאנחנו עושים כדי להבין בכלל מה הצרכים שאנחנו מזהים במשק ואיך אנחנו מכוונים את כל עולם ההכשרות ואת כל המענים שלנו לאותם צרכים.

תאיר איפרגן: ואני אגיד שמה שאתם רואים כאן זה הכלי החדש האחרון שהשקנו.

תאיר איפרגן: שהוא נותן את הסיפור של המידע והידע, שדיברה עליו השרה.

תאיר איפרגן: מי אומר לאותו בחור שסיים שירות צבאי והוא שנייה לפני כניסה לשוק העבודה.

תאיר איפרגן: מי נותן לו מידע על מה הביקושים במשק.

תאיר איפרגן: ומה מרוויחים בכל שכר.

תאיר איפרגן: ומה תנאי הסף כדי להתקבל לעבודה מסוימת.

תאיר איפרגן: והאם מישהו מייצר איזה שהוא הכוון ראשוני כדי להגדיר לו מה העסיקו שהאוריינטציה של העיסוק שרלוונטית אליו.

תאיר איפרגן: את כל הדבר הזה יש באתר עבודתה.

תאיר איפרגן: הוא אתר בהרצה.

תאיר איפרגן: ויש בו עוד הרבה מאוד שיפורים לעתיד.

תאיר איפרגן: אבל הוא במובן מסוים השער הראשון לשוק העבודה שראוי ורצוי שכל פרט במדינת ישראל יעבור דרכו.

תאיר איפרגן: יש לי פה הרבה מאוד נתונים על מה קורה עכשיו בשוק העבודה ואיפה אנחנו נמצאים אחרי הקורונה.

תאיר איפרגן: השרה צודקת, שוק העבודה משתנה וישתנה.

תאיר איפרגן: אנחנו נגיד שהמשבר במובן הזה, משבר הקורונה בעיקר הגביר וחיזק את הפערים ואת ההתמודדויות ששוק העבודה התמודד איתם לפני הקורונה.

תאיר איפרגן: הקורונה פשוט באה ושמה את כל הדבר הזה על ספידים, בואו נאמר.

תאיר איפרגן: בכל מה שקשור לשילוב אוכלוסיות ולפערים שהיו עוד קודם לכן.

תאיר איפרגן: אנחנו נמצאים היום בפער של 66,000 מועסקים בהשוואה לפני הקורונה.

תאיר איפרגן: ואנחנו רואים מה קורה לשיעור האבטלה היום לעומת שיעור האבטלה טרם הקורונה.

תאיר איפרגן: ניתן לראות פה מה קרה, להבדיל ממשברים אחרים.

תאיר איפרגן: זאת אומרת, זה ה-משבר הכי הכי משמעותי שעבר על שוק העבודה בתקופה של הסגרים במיוחד.

אורנה ברביבאי: תאיר, שנייה.

אורנה ברביבאי: אני רק רוצה לומר שמסתכלים תמיד על שקף אבטלה ואבטלה חיכוכית שתכף אנחנו מגיעים אליה וכו'.

אורנה ברביבאי: לשאול את עצמנו לא רק האם אנשים עובדים, אלא האם אנשים עובדים במקצוע הנכון להם?

אורנה ברביבאי: ודיברת, חברת הכנסת רייטן, על פריון.

אורנה ברביבאי: אם האחוז הזה באחוז האבטלה משקף מיקסום היתרון האנושי שלנו.

אורנה ברביבאי: ואני אומרת לכם, השקף הוא חד ממדי.

אורנה ברביבאי: הוא לא משקף מהותית את האופן שבו אנשים יכלו להיות במשרות אחרות, הרבה יותר תורמות ומשמעותיות.

תאיר איפרגן: נכון, השרה צודקת.

תאיר איפרגן: תכף יש פה שקף על פריון שמסביר בדיוק את הפער שהיא התייחסה אליו.

תאיר איפרגן: כולם יודעים ומכירים ומדברים על זה, על שיא בכמות המשרות הפנויות כיום במשק.

תאיר איפרגן: כ-141,000 משרות פנויות.

תאיר איפרגן: זה אגב, מאפיין כלכלות לאחר משבר.

תאיר איפרגן: שיש התעוררות משקית.

תאיר איפרגן: ועדיין, אנחנו בשיא של כל הזמנים.

תאיר איפרגן: אז מי הם אותם המובטלים?

תאיר איפרגן: מה מאפיין אותם?

תאיר איפרגן: אז אפשר לראות בשקף הזה, הוא די מספר את הסיפור.

תאיר איפרגן: זה בעיקר צעירים ללא השכלה על תיכונית או ללא תעודת בגרות.

אפרת רייטן: מה זה צעירים?

אפרת רייטן: עד איזה גיל?

אפרת רייטן: עד גיל 24?

תאיר איפרגן: יש פה 18 עד 24 - 8%.

תאיר איפרגן: ו-25 עד 34 - 7%.

תאיר איפרגן: אפשר לראות כאן את הנתונים.

אפרת רייטן: הרבה מאוד.

תאיר איפרגן: ושימו לב בהיבט של "ללא השכלה".

תאיר איפרגן: אנחנו מבינים שעיקר המובטלים הם צעירים ללא השכלה.

תאיר איפרגן: ופה דווקא עולם ההכשרות הופך להיות סופר רלוונטי עבורם ואנחנו נדבר על זה בהמשך.

אורנה ברביבאי: אנחנו גם יודעים שככל שאתה יותר מוקדם מקבל הכשרה, הסיכוי שלך להשתלב בשוק העבודה ולהתקדם גדל.

אורנה ברביבאי: לכן אנחנו רוצים לתפוס אותם מוקדם ככל האפשר.

תאיר איפרגן: אז ראינו מי הם המובטלים, אפיינו את מי הוא המובטל במקרו.

תאיר איפרגן: ובואו נסתכל על איזה משרדות פנויות יש ואז נבין למה זה מתחבר או למה זה לא מתחבר.

תאיר איפרגן: אז ריבוי המשרות הפנויות הן בעיקר בענפי בינוי, מידע ותקשורת ואוכל ואירוח.

תאיר איפרגן: בינוי ומידע ותקשורת, אם אתה צעיר ללא השכלה אתה לא יכול להתמודד על אותן משרות פנויות.

תאיר איפרגן: אתה צריך בשבילה הכשרה, והכשרה מאוד מאוד משמעותית.

תאיר איפרגן: למידע ותקשורת יכול להיות באחוזים מאוד גבוהים זה גם הכשרה אקדמית.

תאיר איפרגן: זה מה שמדובר, אגב, על ענף ההייטק.

תאיר איפרגן: ובבינוי אתה בטח ובטח צריך הכשרה מקצועית רלוונטי.

תאיר איפרגן: בחלקה גם הייטק, מהנדסים, מהנדסי בניין וכו'.

תאיר איפרגן: ואם אתה צעיר וללא השכלה, אז הפער שאנחנו צריכים להדביק בכישורים, מיומנויות, בשפה, הוא מאוד מאוד גדול כדי להביא אותך לאותן משרות פנויות ורלוונטיות.

תאיר איפרגן: ואנחנו יודעים מה קרה לעולם האוכל והאירוח.

תאיר איפרגן: ענף האוכל והאירוח בתקופת הקורונה.

תאיר איפרגן: ואנחנו גם רואים את הפרשי השכר.

תאיר איפרגן: זאת אומרת, הרבה מאוד משרות פנויות בשכר מאוד נמוך, במשרות שהן עונתיות או זמניות.

תאיר איפרגן: קורה פה משהו גם בשינוי הטעמים עבור הפרט.

תאיר איפרגן: בחוק ההסדרים עברה החלטת ממשלה שמגדירה יעדי תעסוקה לממשלה.

תאיר איפרגן: וספציפית זרוע העבודה עובדת תמיד אל מול יעדים.

תאיר איפרגן: היעדים הם יעדים לכל האוכלוסיות.

תאיר איפרגן: אפשר לראות כאן גם את אחוז התעסוקה שאל אותן אוכלוסיות ב-2019, שיעור התעסוקה ברבעון השלישי של 2021.

תאיר איפרגן: ה-X זה היעד שאליו נצטרך להגיע ב-2030 והחיצים מראים מה קרה לפני הקורונה והיום.

תאיר איפרגן: איפה אנחנו נמצאים.

תאיר איפרגן: זאת אומרת, לולא הקורונה אולי היינו טיפה מתקדמים.

תאיר איפרגן: זה החזיר אותנו קצת אחורה במובן של כל המאמצים שעשינו בשנים האחרונות.

תאיר איפרגן: גברים ערבים זה אולי הדרמה הכי הכי גדולה.

תאיר איפרגן: ודווקא בנשים ערביות עדיין ממשיך הקידום, אם כי זה אחוזים מאוד נמוכים.

אפרת רייטן: רק שנייה, תעשי הפסקה בדברייך.

אפרת רייטן: גם כיוון שתכף השרה צריכה ללכת.

אפרת רייטן: וגם כי חבר הכנסת פינדרוס רוצה להפנות איזה שהיא שאלה.

יצחק פינדרוס: אני מתנצל.

יצחק פינדרוס: אני חבר ועדה, רציתי להשתתף בהתחלה, אבל הייתי צריך להיות בוועדת כספים לעניין אחר.

יצחק פינדרוס: גברתי השרה, יש לי בעצם שני דברים שהייתי שמח לדעת.

יצחק פינדרוס: אחד, כמו שאתם אוהבים לומר תמיד, זו החלטה של הממשלה קודמת.

יצחק פינדרוס: כשהחליטו על השדרוג של מה"ט הוציאו את האוכלוסייה שהכי הרבה משתמשת מה"ט שזו האוכלוסייה החרדית.

יצחק פינדרוס: והייתה החלטה אז שתבוא החלטה נפרדת בשדרוג של מה"ט, תבוא החלטה נפרדת למגזר החרדי.

יצחק פינדרוס: ההחלטה הייתה שזה יהיה ביולי 2019.

יצחק פינדרוס: פעם אחרונה שבדקתי ביומן, יולי 2019 כבר היה לפני הרבה מאוד זמן.

יצחק פינדרוס: העליתי את זה גם בממשלה הקודמת.

יצחק פינדרוס: אבל הייתי שמח לדעת ממך.

יצחק פינדרוס: כי אני מאמין שאת כבר יודעת שהאוכלוסייה החרדית החזקה, שמחפשת להיכנס לשוק התעסוקה, זה שער הכניסה שלהם.

יצחק פינדרוס: עזבי שהמדינה כבר מנסה 40 שנה לעשות את זה דרך רל"ג, אבל היא לא הצליחה.

יצחק פינדרוס: שער הכניסה אצלכם.

יצחק פינדרוס: והרמה של מה"ט הוא עוד, אני זהיר בדבריי, אני אגיד כמו בשנות ה-70.

יצחק פינדרוס: מעבר לשדרוג שעשו באוכלוסייה הכללית למכללות, את האוכלוסייה החרדית השאירו בחוץ.

יצחק פינדרוס: וזה אחד מחטאי הממשלה הקודמת, אני אומר את זה.

יצחק פינדרוס: אתם אוהבים, אבל פה אני מסכים איתך.

אורנה ברביבאי: אז אני רוצה להשיב.

יצחק פינדרוס: איך אתם נערכים לשדרוג של הדבר הזה, שהוא משמעותי מאוד ככניסה לעולם התעסוקה במגזר החרדי?

אורנה ברביבאי: אני חושבת שאם אנחנו רוצים להגיע להשגים של פריון ולממש את האחריות שלנו כלפי אוכלוסייה, נתח כזה גדול באוכלוסייה, לא יכול להיות שהם לא ישתלבו בשוק העבודה באופן מיטבי.

אורנה ברביבאי: אני חושבת שההחלטה עכשיו לגיל 21 מציבה אתגר מאוד משמעותי, עם 24,000 חרדים שאנחנו מחויבים לדאוג לשוק העבודה.

אורנה ברביבאי: לצערי, הם מגיעים עם פערים בהבטים של לימודי ליבה.

אורנה ברביבאי: הם נבונים, הם יכולים להתגבר על זה.

אורנה ברביבאי: אבל זה קשה להם.

אורנה ברביבאי: אני הייתי במכון לב לא מזמן, ראיתי.

אורנה ברביבאי: הייתי בקמטק, ראיתי שילוב חרדים וכו'.

אורנה ברביבאי: יש פה, תוצג במהלך המצגת, יוצג מענה.

אורנה ברביבאי: אבל הוא לא מענה - - -

יצחק פינדרוס: לא, אבל אני אומר, מה את, יש לך זרוע והוא יכול להיות משום מה - - -

אורנה ברביבאי: אני מסבירה, יש לי תכנית שלמה, נצורה, לנושא שאנחנו צריכים לקדם בחומש, תכנית רב שנתית שאומרת, היא צריכה להיות מתוקצבת וייעודית לאוכלוסייה הזאת.

אורנה ברביבאי: כפי שעשינו עכשיו גם עם הערבים בהיבטים של שילוב והכשרה וכו'.

אורנה ברביבאי: אני חושבת שהמאיץ של פטור 21 יחד עם הפלטפורמות הקיימות, ואתה תראה את זה אם תישאר מספיק זמן כדי לראות מה עושים היום בהכשרה מקצועית, יכולים לתת פתרון.

יצחק פינדרוס: גברתי השרה, אני מדבר על משהו אחר.

יצחק פינדרוס: אני מדבר היום במה"ט נמצאים לפחות 1,000 בנות בשנתון או 2,000 בנות בשנתון, אם לא יותר.

יצחק פינדרוס: וזה יכול היה להיות יותר.

יצחק פינדרוס: יש לך אוכלוסייה גדולה מאוד שנמצאת במה"ט.

יצחק פינדרוס: והשאירו אותם, במסגרת הרפורמה במה"ט, שהעלו את הרמה, אבל השאירו את האוכלוסייה החרדית בהחלטת הממשלה בחוץ.

יצחק פינדרוס: ולכן אני אומר, היום זה בידייך משהו שאת לא צריכה לחכות לו לפטור של ה-21 ולא שום דבר.

יצחק פינדרוס: את יכולה היום במסגרת השדרוג שבאת, לעשות את העבודה הזאת.

אורנה ברביבאי: תכף תראה את הדוגמאות.

יצחק פינדרוס: זה אחד.

יצחק פינדרוס: שתיים, ודובר על זה בעבר, רק כמו שאמרתי, שמו את זה בצד להחלטת ממשלה, בגלל לוביסטים מסוימים.

יצחק פינדרוס: אני אומר שזו הסיבה האמיתית שעשו את זה בשדרוג של מה"ט.

יצחק פינדרוס: אז קחי את הנושא של השדרוג של מה"ט גם לאוכלוסייה החרדית, שאני חושב שהוא פתח כניסה.

יצחק פינדרוס: הנושא השני, את בטח מודעת, גם בגלל הבג"צ ואנחנו דיברנו על זה לפני הבג"צ ועוד לפני שהתקנות נכנסו לתוקף.

יצחק פינדרוס: הנושא של הזכאות למעונות יום.

יצחק פינדרוס: אנחנו נמצאים כבר באמצע ינואר ואת מודעת לזה שהמון המון הורים משלמים מעל משכנתה למעון יום בלי לדעת בכלל מה.

אורנה ברביבאי: לא.

אורנה ברביבאי: תאיר, תתייחסי רגע לנושא המעונות.

תאיר איפרגן: לגבי המעונות: השינויים שבוצעו במבחני התמיכה בוצעו בסמוך לשנת הלימודים ולכן היה עיכוב ועדיין, בכל מה שקשור לקבלת הזכאות.

תאיר איפרגן: למעלה מ-200,000 בקשות כבר הוגשו לסבסוד.

תאיר איפרגן: בכל מקרה, אנחנו דאגנו שהחל מהיום הראשון כל הארגונים קיבלו מקדמות בגובה של 90%, על מנת שלא ייגבה מההורה סכום מלא.

תאיר איפרגן: אלא יחסי, אם הוא ילד ממשיך, אז בדיוק כמו שהוא שילם שנה שעברה.

תאיר איפרגן: ואם הוא ילד חדש, אז באיזה שהיא עלות נמוכה יותר.

תאיר איפרגן: עשינו את כל מהלך המקדמות הזה בשיתוף עם החשב הכללי, כדי שבדיוק זה מה שלא יקרה.

תאיר איפרגן: ואם יש הורה שמשלם מחיר מלא, אנחנו מאוד נשמח לדעת.

תאיר איפרגן: כי כולם קיבלו מאתנו מקדמות.

יצחק פינדרוס: מתי יסתיים המענים?

יצחק פינדרוס: זה מה שאני שואל.

תאיר איפרגן: אנחנו מאוד מאוד מקווים שבתחילת החודש.

תאיר איפרגן: תחילת פברואר אנחנו כבר מסיימים על כל ההורים.

אפרת רייטן: תודה רבה.

אפרת רייטן: תודה רבה חבר הכנסת פינדרוס.

תאיר איפרגן: ואני אגיד רק לעניין מה"ט.

תאיר איפרגן: אני מזמינה אותך לשוחח איתי.

תאיר איפרגן: יש מענה שניתן גם לגברים חרדים וגם לנשים חרדיות.

אפרת רייטן: תאיר איפרגן, חבר הכנסת פינדרוס, נא ליצור קשרים מיד אחרי הדיון.

יצחק פינדרוס: תאיר גם יודעת שהמהפך שנעשה במה"ט וגם כשהיא הייתה אחראית עליו, היה למגזר הכללי.

יצחק פינדרוס: את המגזר החרדי השאירו בחוץ.

יצחק פינדרוס: והיום הרמה של הלימודים במה"ט היא עדיין כמו שנות ה-70.

אפרת רייטן: אז הנה.

אפרת רייטן: ויש לך אותי כאן כחברה שתעזור לך לסייע בעניין הזה ולקדם.

אפרת רייטן: תודה רבה תאיר.

אפרת רייטן: תכף אנחנו חוזרים אלייך.

אפרת רייטן: שרת הכלכלה?

אורנה ברביבאי: לא, אני עניתי תוך כדי.

אפרת רייטן: אז תאיר, ממש יש לי בקשה.

אפרת רייטן: יש לי את המצגת.

אפרת רייטן: תתקדמי על כל המצב הנוכחי עכשיו.

אפרת רייטן: תעברי ישר למענה.

תאיר איפרגן: אני רצה לפריון.

אפרת רייטן: לא, אני ממש מבקשת, כי יש לנו חצי שעה ויש לנו המון שאלות.

אפרת רייטן: מענה לפרט ולמעסיק.

אפרת רייטן: תעברי הלאה, להכשרות.

אפרת רייטן: בסדר?

אורנה ברביבאי: אז דקה, לפני שאת נכנסת להכשרות תאיר, אני פשוט צריכה לצאת.

אורנה ברביבאי: אני אומרת ככה: קודם כל, שוב, תודה על ההזדמנות להציג את הדברים ואת המורכבויות.

אורנה ברביבאי: אם לא נספיק להציג את הכל, בעיניי זה שווה ספציפית לקיים דיון על זה בצורה מסודרת, כדי להעמיק, כדי לזהות את הפערים, כדי לתת תשובות רחבות לכלל עולמות התוכן.

אורנה ברביבאי: אין לי ספק שהאתגר התעסוקתי במדינת ישראל בשנים הבאות הוא אתגר שיכול להשפיע על כל תחומי החיים.

אורנה ברביבאי: לא רק בהיבט הכלכלי והיכולת של אדם להשתכר בכבוד, שזה הדבר הבסיסי.

אורנה ברביבאי: אלא בהשפעה על חייו של אדם, על יצירת הערך, יצירת המשמעות.

אורנה ברביבאי: ועל האופן שבו אני מסתכלת על חברה ערכית, שרוצה להסתכל באופן נגיד מיטיב, שמאפשר.

אורנה ברביבאי: מצד אחד למקסם את הפוטנציאל של כלל האנשים בשוק העבודה ומצד שני להשפיע על ההצלחה של המדינה בראייה ארוכת טווח.

אורנה ברביבאי: תאיר, אני מצטערת שאני לא נשארת פה.

אפרת רייטן: אבל נירה חזרה לזום, רוצה לומר לך משהו.

אורנה ברביבאי: נירה, בריאות יקירה, אני חייבת לרוץ.

אפרת רייטן: אז דקה אחת.

אפרת רייטן: אז נירה שפק רוצה לומר לך משהו.

אפרת רייטן: ואני לפני שאנחנו מחברים את נירה, אני רק רוצה לומר לך כבוד השרה, לעניין ההכשרות בשורה התחתונה.

אפרת רייטן: אנחנו תכף נדון על זה בחצי שעה.

אפרת רייטן: ואני מקבלת את הצעתך לדון על זה ביתר שאת ועומק גם בדיונים הבאים.

אפרת רייטן: כי אני יודעת שאתם עושים המון דברים.

אפרת רייטן: אני יודעת שאתם גם פתוחים לעשות שינויים רדיקליים בתפיסה של המדינה.

אפרת רייטן: אנחנו חושבים שאתם צריכים עוד.

אפרת רייטן: עם אומץ, כן?

אורנה ברביבאי: נשמח לשמוע גם מה אתם ממליצים.

אורנה ברביבאי: אני אומרת, אני פתוחה לשמוע כל דבר.

אפרת רייטן: ממש ככה.

אפרת רייטן: ואתם תקבלו מאתנו גם כן את המיניפסט.

אפרת רייטן: יש כאן ממש תמימות דעים בוועדה.

יצחק פינדרוס: אני חייב משפט של 30 שניות.

יצחק פינדרוס: צריך להבין, אם במגזר הכללי מי שיש לו IQ גבוה והוא מתאים ללימודי רפואה, הולך ללימודי רפואה.

יצחק פינדרוס: במגזר החרדי בחורה כזאת שלמדה לימודי ליבה, הולכת למה"ט.

יצחק פינדרוס: עכשיו, זה פספוס.

יצחק פינדרוס: היא באה מסיבות אחרות, מסיבות אידיאולוגיות למה"ט.

יצחק פינדרוס: עכשיו, מה שעשו, עשו שדרוג למה"ט ואותם השאירו ברחוב סתם.

יצחק פינדרוס: זה פשוט חראם.

אפרת רייטן: אני רגע באמת אומרת את המילה שהרבה מאוד פעמים התחושה שלנו כאן לפחות, זה שדברים נופלים לפעמים בין הכיסאות, למרות הרצון הטוב והתקציבים וכו'.

אפרת רייטן: ואנחנו רוצים לסייע לכם לפתור את הפלונטרים האלה.

אפרת רייטן: הצלחנו באמת, בלי עין הרע הרבה מאוד פלונטרים לפתור בחודשים האחרונים.

אפרת רייטן: עניין ההכשרות מבחינתנו הוא ממש נושא דגל.

אפרת רייטן: חברת הכנסת שפק רוצה להגיד משהו לפני שהשרה הולכת?

אפרת רייטן: היא ממש ביקשה פשוט לתפוס אותך לפני.

נירה שפק: אני שומעת, כן.

נירה שפק: אורנה, אני רק רוצה לומר מהעשייה שאנחנו עושים עם בעלי עסקים, קודם כל תודה רבה.

נירה שפק: תודה רבה על הקשב ועל המענה המהיר.

נירה שפק: אם בימי הבידוד, גם היכולת וההכרה רטרו מיולי 2021, היכולת להצהיר.

נירה שפק: גם על נושא הארכות של ההלוואות בערבות מדינה.

נירה שפק: יש לי שתי בקשות: לעשות בקרה על הבנקים ולוודא שאכן מה שאת מנגישה בא לידי ביטוי.

נירה שפק: דיברנו על זה ביום חמישי עם עסקים שנפגשנו איתם.

נירה שפק: ואנחנו מבינים שהחסמים ששמים הבנקים, מאנשי עסקים ועצמאים בני 70-60 שמעמיסים עליהם קריטריונים מפאת גיל או כאלה.

נירה שפק: וזה פשוט לא מקובל.

אפרת רייטן: לא רלוונטיים לתקופה הזאת.

נירה שפק: מאוד רלוונטי, מאוד.

נירה שפק: ואנחנו מקבלים, קיבלתי סיכום פניות ודחיות מעורר פחד, מה שנקרא.

נירה שפק: ולא יכול להיות שהמדינה מנגישה משהו ומישהו אחר יוצר חסמים.

אורנה ברביבאי: קודם כל, אם יש לך דוגמאות ספציפיות, נירה, תעבירי אליי.

אורנה ברביבאי: כדי שנבין רגע אם יש איזה מאפיין שחוזר על עצמו ומזה נסיק מסקנות.

אורנה ברביבאי: אבל אני אבדוק את הדברים.

נירה שפק: ברור.

נירה שפק: אנחנו גם עובדים עם היועץ שלך בצורה מדהימה.

נירה שפק: אנחנו מקבלים תשובות, ממש בשעות.

נירה שפק: הדבר השני זה הנושא של ענף המסעדנות.

נירה שפק: אני אשמח לאמירה שלך לענף הזה שנפגע בצורה ממש קשה.

נירה שפק: גם במחירים של ה-ממ"מ הוצג שהפגיעה אצלו היא בעשרות אחוזים יותר וזה בטוח שמוכר לך.

נירה שפק: ואני מודעת למענה שאת ושר התיירות נותנים בנושא, אבל זה לא רק אצל שניכם במשרדים, זה מענה רוחבי.

אורנה ברביבאי: אז אני אומר שאין ספק שצריך לראות מהי בקרת הנזקים.

אורנה ברביבאי: אני אמרתי אתמול, היום, שאנחנו כבר נמצאים בשלב שבו אפשר להסתכל בהערכת מצב, את מכירה את זה מהצבא, היינו באותו מקום.

אורנה ברביבאי: שבו בעיצומו של נגיד מאמץ, אתה כבר מסתכל על היום של אחרי.

אורנה ברביבאי: ואני חושבת שאנחנו צריכים להקדים את התכנון של היום שאחרי הנגיף הזה.

אורנה ברביבאי: ברור שיכול להיות נגיף הבא.

אורנה ברביבאי: אבל לעשות בקרת נזקים ולראות מה צריך לתקן ואיך לתת מענה.

אורנה ברביבאי: אנחנו נפגשים כל הזמן בקשר ישיר עם בעלי העסקים, לרבות המסעדנים.

אורנה ברביבאי: נפגשנו אפילו עם שר האוצר יחד איתם ביחד ושר החקלאות.

אורנה ברביבאי: והרעיון להסתכל נגיד באזור אמצע פברואר, במועד שבו הם מגישים את ההתחשבנות שלהם.

אורנה ברביבאי: לראות את היקף הפגיעה ביחס לשנה הקודמת.

אורנה ברביבאי: עכשיו, העסקים היותר קטנים מגישים רק במרץ.

אורנה ברביבאי: ואז המשמעות היא איך אתה בוחן אם רק במרץ?

אורנה ברביבאי: אנחנו מנסים לעשות כל מאמץ כדי לראות את הפתרון ולהתנהל באופן מידתי.

אורנה ברביבאי: שבו אתה לא נותן למי שלא זכאי, אבל מי שזקוק לזה כאוויר לנשימה נכון להקדים ולתת מענה כבר עכשיו.

אורנה ברביבאי: אז אנחנו עוסקים בזה.

אורנה ברביבאי: לא רוצים לייצר ציפיות שווא ולחלק כסף של כולנו למי שלא מגיע.

אורנה ברביבאי: וכן לזהות ספציפית את מי שצריך את אורך הנשימה הזה ולסייע לו.

אורנה ברביבאי: או בהלוואות בערבות מדינה, או במענקים, באופן כזה שיעזור לו להתגמש ולהגיע הלאה.

אורנה ברביבאי: ואני מקווה מאוד שבימים הקרובים נוכל גם לפרסם את הדברים.

אפרת רייטן: תודה רבה נירה.

אפרת רייטן: תרגישי טוב.

אפרת רייטן: תכף אני מתחילה עוד שני דיונים, אז תהיי זמינה.

תקווה אדיסון: השרה ברביבאי, ראשית אני רוצה לברך על שיתוף הפעולה בין הפורום לשרה.

תקווה אדיסון: ורציתי להעלות כמה דברים, גם בהקשר למה שאמרה חברת הכנסת וגם בהקשר לדברים שאמרת בתחילת הדיון.

תקווה אדיסון: את אמרת שהמדינה היא חפצת חיים, ואני שואלת אם המדינה היא גם חפצת עסקים?

תקווה אדיסון: ואני רוצה להעלות בדיון הזה, ממש רגע לפני שאת עוזבת, עוד איזה שהיא זווית שחוץ מחברת הכנסת שהתייחסה אליה עכשיו היא לא קיבלה את המענה הראוי.

תקווה אדיסון: נושא של פיצוי לעסקים.

תקווה אדיסון: רשות המיסים יודעת בדיוק, גם בדיווחים של חודש, אם יש עסק שנפגע.

תקווה אדיסון: הרי אנחנו כעצמאים, אני עצמאית.

אורנה ברביבאי: מאיזה תחום את באה?

תקווה אדיסון: אני מתחום ההפקות.

תקווה אדיסון: אני מפיקה שווקים וירידים ברחבי הארץ.

תקווה אדיסון: ואני מאוד מאוד נפגעתי.

תקווה אדיסון: אני מעידה על עצמי, אני מדברת גם בשם עצמי.

תקווה אדיסון: רשות המיסים יודעת בדיוק מתי העסקים נפגעו.

תקווה אדיסון: אני שואלת מדוע לחכות עד אמצע פברואר או עד מרץ כדי לנסות להנשים אולי עסקים שכבר קרסו ונפלו?

תקווה אדיסון: לדוגמה, פרילנסר אם הוא לא עובד, מנהל הצגה, אוקיי?

תקווה אדיסון: מנהל הצגה, אם הוא לא עובד חודש, חודשיים, חודשיים וחצי, זהו, הוא קרס.

תקווה אדיסון: אין לו עם מה ללכת ולקנות אוכל במכולת.

תקווה אדיסון: אז למה להמתין עד פברואר אם רשות המיסים כבר יודעת?

תקווה אדיסון: אני לדוגמה, אני כבר חודש וחצי בירידה של 80%.

תקווה אדיסון: רשות המיסים יודעת את זה.

תקווה אדיסון: הם יודעים את זה.

תקווה אדיסון: אנחנו מעבירים דיווח.

תקווה אדיסון: כל חודש.

תקווה אדיסון: אז למה להמתין עוד חודש?

אורנה ברביבאי: קודם כל, ינואר עוד לא הסתיים והדיווח נגזר בדיעבד ולא למפרע.

אורנה ברביבאי: אז זה דבר אחד שאתם אמרתם.

תקווה אדיסון: אבל דצמבר הסתיים ונובמבר הסתיים.

אורנה ברביבאי: כן, אבל אנחנו מדברים על האומיקרון שגל שעשה שמות בעניין הזה במהלך דצמבר, אולי אמצע דצמבר, וינואר.

אורנה ברביבאי: אני גם נפגשתי עם הארגון בז'ה ואחרים, ואנחנו משוחחים לא מעט.

אורנה ברביבאי: הרעיון שאת רפרנס.

אורנה ברביבאי: את צריכה איזה שהיא נקודה שממנה את גוזרת משמעויות.

אורנה ברביבאי: ובנתיים אנחנו גם מציעים הלוואות בערבות מדינה, שיכולות להוות גישור.

אורנה ברביבאי: אני מכירה את זה שאתם לא אוהבים את הלוואות, כי אתם אומרים גם צריך להחזיר אותם ואחר כך גם יש לזה משמעות.

אורנה ברביבאי: אבל גם אתמול, עם שר האוצר עלה שנדרשת נקודת ייחוס שממנה אתה גוזר משמעויות.

אורנה ברביבאי: אני מסכימה עם זה שלחלק מהעסקים מרץ זה מאוחר מידי ונכון לתת מענה.

אורנה ברביבאי: אנחנו ממש בדקות האלה, אני יוצאת עכשיו כדי לעסוק בעניין הזה.

אורנה ברביבאי: איך אפשר להתוות משהו שנותן מענה.

אורנה ברביבאי: ושוב, שהוא לא גורף, שהוא מתייחס ספציפית לעסקים.

אורנה ברביבאי: כי הרעיון הוא לא לתת למי שהתחזק כתוצאה מהקורונה, יש אין סוף דוגמאות כאלה.

אורנה ברביבאי: הרעיון הוא לתת למי שנפגע.

אורנה ברביבאי: ולא צריך להביא אותו לקו שבו הוא נואש, אלא כן לתת בזמן שאורך הנשימה הזה יאפשר לו.

אפרת רייטן: וגם אנחנו מאשרים דמי בידוד לעצמאים.

אורנה ברביבאי: גם דמי בידוד, גם התשלום שעלה וחברת הכנסת רייטן הובילה את זה בשיתוף פעולה, גם איתנו, גם עם האוצר.

אורנה ברביבאי: אני שמחה מאוד בסופו של דבר על ההחלטה.

אורנה ברביבאי: וחלק מהעניין זה גם עובדים זרים להוריד את המס.

אורנה ברביבאי: שזאת לא הייתה החלטה טריוויאלית.

אורנה ברביבאי: אני חושבת שבסוף אם אוספים את סך כל הדברים, בסך הכל לא היו סגרים מתחילת הכהונה של הממשלה הזאת.

אורנה ברביבאי: ונהגנו באחריות רבה כלפי העסקים.

אורנה ברביבאי: שאלת מה אנחנו חושבים על עסקים?

אורנה ברביבאי: בעיניי העסקים הם המנוף לפריון וליכולת של מדינה לתפקד.

אורנה ברביבאי: ויש לנו אינטרס מובהק, לי, כמובן לממשלה הזאת, לראות איך אנחנו שומרים עליהם.

אורנה ברביבאי: כדי לעבור גם את הגל הזה באופן מיטבי.

אורנה ברביבאי: אני מצטערת, אני פשוט חייבת לרוץ.

אפרת רייטן: תודה רבה שרת הכלכלה על הדיון החשוב והמעניין הזה.

אורנה ברביבאי: יהיה המשך.

אפרת רייטן: תודה רבה.

אפרת רייטן: אז אנחנו ממשיכים, כי יש לנו עוד 20 דקות וחשוב לי כן שנעסוק בענייני הכשרות.

אפרת רייטן: נפתח כאן את הנושא הזה ונמשיך ואנחנו נעסוק בו בהמשך.

אפרת רייטן: תאיר היקרה, אני רוצה רגע לחזור אלייך.

אפרת רייטן: ואני חושבת שיותר חשוב שאנחנו כרגע נפנה אליכם שאלות ותראו אם אתם יכולים.

תאיר איפרגן: לא, רגע, ברשותכם.

תאיר איפרגן: תנו חמש דקות.

תאיר איפרגן: בסוף אתם רוצים לדעת מה באמת קורה.

תאיר איפרגן: אז תנו חמש דקות.

אפרת רייטן: אז אולי אבל תוך כדי השאלות גם את תוכלי לענות על זה.

אפרת רייטן: אני חושבת שזה חשוב, תאיר, באמת.

תאיר איפרגן: מה שאת רוצה.

אפרת רייטן: זה מאוד מאוד חשוב להפנות אליכם את הנושאים שמאוד מדאיגים אותנו.

אפרת רייטן: ואני חושבת, את מכירה את המצגת שלך בעל פה.

אפרת רייטן: את יכולה גם לענות לי בלי המצגת.

אפרת רייטן: אז אולי זה גם יתקשר אחד לשני.

תאיר איפרגן: לא, לא, המידע הוא חשוב דווקא מבחינתנו לפחות, כדי שכולנו נהיה on the same page.

אפרת רייטן: אם אנחנו מדברים על ההכשרות המקצועיות לשנת 2022, יש לכם צפי לגבי המשתתפים בהכשרות המקצועיות האלה?

תאיר איפרגן: כן.

תאיר איפרגן: ניצן ממרוד, המנהל האגף להכשרה מקצועית.

תאיר איפרגן: אני רק אגיד במילה: בזרוע העבודה יש הכשרות מקצועיות שמנוהלת על ידי מנהל האגף ניצן ממרוד.

תאיר איפרגן: ויש הכשרות טכנולוגיות של ההנדסאים והטכנאים.

תאיר איפרגן: שתי המערכות ביחד מכשירות כ-100,000 מוכשרים בשנה.

תאיר איפרגן: ניצן עכשיו ידבר על ההיקפים שלו והמספרים שלו, ב-2021 ואיזה גידול קרה בשמונה חודשים האחרונים בשנה האחרונה, אל מול שנים קודמות.

תאיר איפרגן: וגם מה התכניות ל-2022.

אפרת רייטן: מצוין.

אפרת רייטן: אז יש לי עכשיו, אני הולכת להפגיז אותך במלא שאלות.

אפרת רייטן: זה הולך עכשיו להיות חידון של 20 דקות ו-20 שאלות.

אפרת רייטן: בוא נתחיל.

ניצן ממרוד: אז קודם כל, אני חושב ש-א' זה דיון מאוד חשוב.

ניצן ממרוד: זו פעם ראשונה שאני פה.

ניצן ממרוד: אני שנה בתפקיד כמנהל האגף ואני חושב שהיה חשוב גם להציג לך, כדי באמת להבין רגע את התהליך שעשינו בשנה האחרונה כדי להבין רגע גם לאן הולכים.

ניצן ממרוד: כי כאילו אנחנו עושים את זה קצת במנותק.

ניצן ממרוד: אבל אין בעיה, אני אציג לך כרגע.

ניצן ממרוד: היעד שלנו ל-2022, שאני מזכיר, באגף עוברים, רק בשביל להבין את המספרים.

ניצן ממרוד: באגף עוברים הכשרות מקצועיות במשק סדר גודל, עוד פעם, וזה מאוד משתנה בין השנים השונות.

ניצן ממרוד: אבל סדר גודל של 60,000 מוכשרים בשנה.

ניצן ממרוד: כשאני מחלק את ה-60,000 מוכשרים בשנה, קודם כל זה אומר שיש ביקוש מאוד חזק לנושא ההכשרה המקצועית.

ניצן ממרוד: גם כחלופה למי שלא הולך לאקדמיה.

ניצן ממרוד: מתוך הדבר הזה שנקרא 60,000, שצריך להבין שאנחנו בונים ביחד עם מכללות ויחד עם מעסיקים תכניות לימוד והכשרות מקצועיות, וההכשרות האלה גם מפוקחות על ידי אנשי המשרד גם בהיבט הרגולטורי, בהיבט של הכרה במוסד.

ניצן ממרוד: איזה מוסד נותן את ההכשרה והיכולת שלו.

ניצן ממרוד: וגם בתהליכים הפדגוגיים המקצועיים שאנחנו רוצים לראות שהתוכן מועבר בצורה טובה.

ניצן ממרוד: ובסוף יש פה תעודות.

ניצן ממרוד: תעודות ממשלתיות, בטח במקצועות שהם ברישוי וחקיקה.

ניצן ממרוד: מתוך ה-60,000 אנחנו שמנו יעד, שזה עוד פעם, זה באמת תלוי תקציב.

ניצן ממרוד: ודיברתם פה על נושא התקציב ושאלתם גם את השרה.

ניצן ממרוד: אז אני חייב להגיד שבשנים האחרונות, חוץ משנה קודמת, ששנה 2021, הייתה שחיקה תקציבית מאוד גדולה בהכשרות המקצועיות.

ניצן ממרוד: אבל אנחנו עומדים, היעד שלנו כרגע אל מול התקציב שיש לנו לשנת 2022 הוא סדר גודל של 15,000 הכשרות, מתוך ה-60,000 שיהיו במימון/סבסוד של המדינה.

ניצן ממרוד: לדבר הזה בסוף אתה צריך תקציב.

ניצן ממרוד: וגם שמנו יעד, שזה גם בהמשך להחלטת הממשלה של שיפור ההון האנושי, היעד שם מדבר על לפחות 30% הכשרות עם מעסיקים.

ניצן ממרוד: אנחנו שמנו יעד יותר גבוה.

ניצן ממרוד: גם מתבססים על נתונים של השנה האחרונה, אבל שמנו לפחות 6,000 מתוך ה-15,000 יהיו בשיתוף מעסיקים.

אפרת רייטן: כמה הכשרות בשותפות עם המעסיקים יש לכם?

ניצן ממרוד: להגיע לסדר גודל של יותר מ-6,000 אנשים מתוך ה-15,000.

אפרת רייטן: רגע, הנתונים שלנו היו פה בוועדה הם על 12,000 אנשים שהשתתפו ב-2021 בהכשרות במימון המדינה.

ניצן ממרוד: אז אני אדייק לך את הנתון.

ניצן ממרוד: הנתון של שנת 2021 שעשינו סיכום שנה, וזה מופיע גם במצגת.

ניצן ממרוד: אז אנחנו מדברים שבשנת 2021 הכשרנו 15,000 אנשים במימון המדינה.

אפרת רייטן: אז 15,000, לא 60,000.

ניצן ממרוד: לא, 60,000 זה נתון של אנשים שעוברים הכשרות מקצועיות.

ניצן ממרוד: לא כולן ממומנות על ידי המדינה.

אפרת רייטן: לכן בוא נבין את העניין.

אפרת רייטן: זאת אומרת, כשאנחנו מדברים על הכשרות במימון המדינה, אנחנו לא מדברים על 60,000, אנחנו מדברים על 15,000.

ניצן ממרוד: נכון.

ניצן ממרוד: תלוי התקציב שמדינה לצורך העניין, שמשרד האוצר מעמיד לזרוע העבודה בהקשר של הכשרות.

אפרת רייטן: זה עניין של בעיה של התקציב שבגלל זה באים רק 15,000 איש?

ניצן ממרוד: באופן עקרוני, כן.

ניצן ממרוד: כי כשאת רואה שיש 60,000 שעוברים הכשרות, שרוצים את ההכשרות, אז בהכרח.

תאיר איפרגן: יושבת ראש הוועדה, גם לא בטוח שכל מי שבא לעשות הכשרה מקצועית צריך מימון.

תאיר איפרגן: זו שאלה רגע ששווה להנכיח אותה ולדבר עליה.

תאיר איפרגן: אם יש לי יכולת לממן את עצמי, האם אני צריכה?

תאיר איפרגן: כן או לא? זו לא דעתי.

אפרת רייטן: בסדר, זה שאלות.

אפרת רייטן: אבל אני יודעת שלפני מספר שנים היו הרבה הרבה יותר אנשים, כמות גדולה בהרבה.

תאיר איפרגן: לא, ממש לא.

תאיר איפרגן: בגלל זה אמרתי בואו, תנו לנו להציג.

תאיר איפרגן: כדי שנדבר נתונים, לפחות כולנו נהיה על אותו עמוד.

תאיר איפרגן: השנים האחרונות, יש לניצן שקף על זה.

תאיר איפרגן: שמראה את השחיקה בתקציב.

תאיר איפרגן: ויש שם גם כמויות הרבה יותר נמוכות.

אפרת רייטן: אבל בגלל השחיקה בתקציב.

אפרת רייטן: זה מה שאני אומרת.

אפרת רייטן: כי אני אומרת, כשהיה תקציב גבוה היו וזה נאמר כאן.

תאיר איפרגן: נכון, נכון, נכון.

אפרת רייטן: אז לכן אני אומרת, בסוף שנות ה-90 שהמדינה השקיעה בהכשרות היו 100,000 איש.

ניצן ממרוד: נכון.

אפרת רייטן: אז בואו, שנייה, אז בואו רגע ניישר את הקו, זה חשוב לנו.

אפרת רייטן: כי זה שאנחנו מציגים שיש 15,000 איש זה לא.

אפרת רייטן: זה כאילו, זה טיפה בים.

אפרת רייטן: אז הפוטנציאל, אם דיברנו מקודם על פוטנציאל ועל זה שאנשים רוצים את ההכשרות, אז זה צריך להיות אינטרס שלכם, שלנו, של כולם, להרחיב את הדבר הזה.

תאיר איפרגן: חד משמעית.

ניצן ממרוד: ברור.

תאיר איפרגן: חד משמעית.

תאיר איפרגן: אנחנו מדברים על זה שזה תלוי תקציב.

תאיר איפרגן: אנחנו רק אומרים, אנחנו מנכיחים שאלה שקיימת בממשלה ושווה לדבר עליה.

תאיר איפרגן: זה לא דעתי, אני פשוט מנכיחה אותה כי שווה לדבר עליה.

תאיר איפרגן: האם כל מי שפותח את הדלת ואומר אני רוצה הכשרה, זכאי למימון?

תאיר איפרגן: כן או לא? שאלה.

אפרת רייטן: אני לא יודעת.

אפרת רייטן: אבל אני חושבת שבסופו של יום אם אנשים הם, איך אמרנו, בסוף שנות ה-90 היו לנו 100,000 איש שרצו את זה, צריך לראות מה עבד שם.

אפרת רייטן: וגם אם היה לזה פירות אז אולי צריך עוד פעם להסתכל אחורנית וללמוד מהעבר.

אפרת רייטן: נדבר אחר כך על הסטודנטים שזכאים לסבסוד.

תאיר איפרגן: נכון מאוד.

ניצן ממרוד: בתקציבים, בתחילת שנות ה-2000, התקציב של האגף להכשרות מקצועיות עמד כמעט על 300 מיליון שקלים בשנה.

ניצן ממרוד: בנקודת השפל שלו, באזור שנת 2012-2013 הוא הגיע ל-40 מיליון שקלים.

ניצן ממרוד: שתביני את השחיקה.

אפרת רייטן: כן, אני לגמרי מבינה.

תאיר איפרגן: לא, אבל היום הוא 220 מיליון.

ניצן ממרוד: רגע, אני אדייק את זה.

ניצן ממרוד: אני אומר, בנקודת השפל.

ניצן ממרוד: בשנים האחרונות נעשתה עלייה.

ניצן ממרוד: נעשתה עלייה בנושא התקציב, אבל עדיין לא בצורה מספקת.

ניצן ממרוד: בשנה האחרונה נתנה תקציב של סדר גודל של 120 מיליון שקלים לטובת הכשרות מקצועיות.

ניצן ממרוד: ואני חושב, עוד פעם, בעקבות הדבר הזה שאתה אומר יש מרחב של אנשים, של פרט, שרוצה הכשרות.

ניצן ממרוד: ואני מסכים עם תאיר שאולי לא לכל אחד צריך לממן את הכל, אבל לסבסד חלק מההכשרות, אני חושב שיש פה פלטפורמה מצוינת לעשות את זה.

אפרת רייטן: האם ניצלתם את כל התקציב שניתן לכם בתקופת הקורונה להכשרות?

ניצן ממרוד: כן.

ניצן ממרוד: כמעט את כולו.

ניצן ממרוד: חלק עדיין בסגירות.

אפרת רייטן: היה איזה מיליארד ומשהו, לא?

ניצן ממרוד: לא, לא, לא.

אפרת רייטן: כולל, להכשרות, לאקדמיה.

ניצן ממרוד: בואו נפריך את זה רגע.

ניצן ממרוד: לאגף להכשרה מקצועית בשנת 2021 היו 138 מיליון שקלים, להכשרות מקצועיות.

ניצן ממרוד: כשמדברים על הכשרות באופן כללי, אז יש שם את המל"ג גם בפנים וגם את התקציב שיש למה"ט בתוך הזרוע.

ניצן ממרוד: ואני מסתכל רגע בתוך האגף אצלי, היה לנו 138 מיליון שקלים.

ניצן ממרוד: הרבה מהכסף גם בהתחייבויות לשנה הקרובה.

ניצן ממרוד: כי התקציב משוריין גם להכשרות שאנשים עושים הכשרות עם מעסיקים, אז חלק מהכסף הולך רק אחרי השמה.

ניצן ממרוד: והשמה מסתיימת אחרי חצי שנה שהבן אדם לומד.

אפרת רייטן: ברור.

אפרת רייטן: יש לכם נתונים לגבי התועלת של ההכשרות בלי מעסיקים לעומת כאלה עם?

ניצן ממרוד: אנחנו הולכים במדיניות מאוד מאוד ברורה וזה מה שרציתי להראות.

ניצן ממרוד: במדיניות מאוד מאוד ברורה.

ניצן ממרוד: וזה אחד ה-shifting הגדולים שאנחנו עושים בשנה האחרונה.

ניצן ממרוד: זה להעביר את רוב ההכשרות שלנו ואת כל מסלולי ההכשרה לחיבור למעסיקים.

אפרת רייטן: בשנה הקרובה, ב-2022?

אפרת רייטן: זאת המטרה?

ניצן ממרוד: כן.

ניצן ממרוד: עוד פעם, זה shift שאנחנו עושים תוך כדי.

ניצן ממרוד: אנחנו הולכים לשני צירים מאוד מרכזיים בנושא הכשרות: אחד, ציר מה שנקרא, אנחנו קוראים לו הוואוצ'ר והשוברים הרגיל.

ניצן ממרוד: שאנחנו משדרגים אותו.

ניצן ממרוד: גם אותו, במודל ההפעלה שעשינו, עשינו תהליך מאוד משמעותי בשנה האחרונה.

ניצן ממרוד: משנים אותו במהות שלו.

ניצן ממרוד: גם ביכולת הסבסודית וגם ביכולת העזרה לפרט.

ניצן ממרוד: ואנחנו נותנים, כי אנחנו מבינים שיש סוג של בריחה.

ניצן ממרוד: אגב, בתוך השוברים, גם באבני הדרך, יש אבן דרך רביעית - - -

אפרת רייטן: אבל אתם רוצים להעביר את זה, כמו שאתה אומר ה-shifting הזה הוא בגלל שיש לכם נתונים ותוצאות לכך שהכשרות עם המעסיקים מביאות להצלחות הרבה יותר גדולות?

ניצן ממרוד: זה באופן מובהק.

אפרת רייטן: אתם תוכלו להציג לנו בישיבה הבאה?

ניצן ממרוד: כן, כן.

אפרת רייטן: בסדר גמור.

ניצן ממרוד: יש לנו נתונים שמראים, אגב, עשינו סקר.

ניצן ממרוד: אחד הדברים המרכזיים שאני ביקשתי לעשות - - -

אפרת רייטן: יש מעסיקים בשוברים, אגב?

ניצן ממרוד: בשוברים אין מעסיקים במהות, בתור התחלה.

ניצן ממרוד: אבל בן אדם שכן מקבל, באבן דרך האחרונה שלו יכול לקבל תקציב על זה שהוא הולך לעבוד.

ניצן ממרוד: זאת אומרת, סוג של סבסוד גם לעניין הזה.

ניצן ממרוד: אין מעסיקים בשוברים.

אפרת רייטן: למה?

אפרת רייטן: האם זה לא משהו שצריך לפתור אותו?

ניצן ממרוד: זה סוגיה שכרגע אנחנו גם אותה שמים על השולחן.

ניצן ממרוד: אבל במתכונת של השוברים, נכון להיום, אחד החיבורים שאנחנו מדברים עליהם זה לראות איך אנחנו עושים חיבור בין השוברים לבין המעסיקים.

אפרת רייטן: בדיוק.

אפרת רייטן: הרי השובר זה בעצם מקנה לך את הזכות ללכת לעשות את ההכשרה, לבחור את ההכשרה.

אפרת רייטן: נכון?

ניצן ממרוד: את צודקת במיליון אחוז.

ניצן ממרוד: ואני חושב, עוד פעם, הבסיס המרכזי שחסר לנו כרגע היום ואנחנו עובדים עליו, זה דברים שאנחנו מפתחים אותם עכשיו, זה בסיס נתונים שמדבר מצד אחד ביקושים, מצד אחד היצע של אנשים והחיבורים של הדבר הזה.

אפרת רייטן: טוב.

אפרת רייטן: כמה מהמשתתפים יוכלו לקבל מלגות קיום ובאיזה גובה?

ניצן ממרוד: מלגת הקיום או מלגת ההכשרה בשם החדש שאנחנו שמים אותה, ובעזרת השם, הנוהל החדש שלה יעלה לאוויר בסוף החודש, אנחנו כבר מפעילים אותו.

ניצן ממרוד: הצגתי אותו גם במספר פעמים.

ניצן ממרוד: אנחנו מדברים כרגע על תקציב של 21 מיליון שקלים שיש לנו לשנה הנוכחית.

אפרת רייטן: למלגות קיום.

ניצן ממרוד: זה לא מלגת קיום.

ניצן ממרוד: כיוון שכשאתה אומר את המילה "קיום" אתה מצפה באופן טבעי, הפרט מצפה לקיום.

ניצן ממרוד: קיום זה אומר תקציב של סדר גודל של 5,000 שקלים מינימום, אל מול שכר המינימום.

אפרת רייטן: שאפשר לחיות ממנו.

ניצן ממרוד: זה לא שם.

אפרת רייטן: זה עומד על כמה?

אפרת רייטן: 2,500 שקלים.

ניצן ממרוד: 2,500 שקלים.

ניצן ממרוד: אני מזכיר שבעבר, עד לפני שנתיים, זה עמד על 1,500 שקלים.

אפרת רייטן: אוקיי.

אפרת רייטן: ואנחנו דאגנו לנשים ברפורמת העלאת גיל הפרישה שיקבלו 4,000 שקלים.

ניצן ממרוד: בנוהל החדש זה כבר החלטת ממשלה כבר מוטמעת בפנים.

ניצן ממרוד: היא כבר מוטמעת בפנים.

ניצן ממרוד: והיעד שלנו זה לייצר יכולת של מלגות הכשרה אל מול התקציב שיש לנו, לאפשר את הדבר הזה.

ניצן ממרוד: ואני מקווה שנגיע לכמה אלפים.

ניצן ממרוד: אני מזכיר שגם הרחבנו את מלגת ההכשרה.

ניצן ממרוד: זאת אומרת פעם הוא היה עד ארבעה חודשים, אנחנו נתנו אותו עד שישה חודשים.

אפרת רייטן: תגיד, אז אם ה-2,500 שקלים האלה הם לא דמי קיום, אז מה הם?

ניצן ממרוד: הם אמורים לסייע לפרט שעובר הכשרה ואנחנו מבינים שהוא בקושי מאוד גדול ביכולת שלו גם ללמוד וגם לעבוד תוך כדי.

ניצן ממרוד: הוא אמור לסייע לו בשביל לצמצם את הנשירה מההכשרות.

אפרת רייטן: אם אנחנו נדרוש להעלות את זה ל-4,000 שקלים כמו שעשינו ברפורמה של העלאת גיל הפרישה?

אפרת רייטן: אני חושבת שזה ייתן כאן פתרון שהוא בהחלט, אני חושבת לטווח הרחוק.

אפרת רייטן: הרי זה בן אדם שהולך ועושה הכשרה כדי להתקדם ולצאת.

אפרת רייטן: זה לא איש שאמר 'די, אני לא רוצה להיות בשוק התעסוקה'.

ניצן ממרוד: אז אני חושב שבמלגת ההכשרה, ועוד פעם, זו נקודה שאם תרצי לעשות על זה אחרי זה דיון, אפשר יהיה לבוא ולהציג רגע את השינויים שעשינו.

ניצן ממרוד: ואחד השינויים שאנחנו מובילים זה גם לא לחייב את הפרט לעבור, פעם היה חיוב לעבור הכשרות של 30 שעות שבועיות, שהוא לומד.

ניצן ממרוד: הורדנו את זה לרמה של 15 שעות שבועיות.

ניצן ממרוד: וזה אומר שבן אדם לומד 15 שעות שבועיות בסך הכל.

ניצן ממרוד: ועדיין הוא יכול לעבוד תוך כדי, הוא יכול למצוא עבודה תוך כדי.

ניצן ממרוד: גם ללמוד וגם לעבוד.

אפרת רייטן: טוב.

אפרת רייטן: עוד כמה שאלות, כי יש לנו ממש עוד כמה דקות.

אפרת רייטן: מה יהיה היקף האבחונים וההכוונות המקצועיות שיעשו בשנת 2022 להערכתם?

ניצן ממרוד: הכוון מקצועי זה, תאיר, את רוצה להתייחס לזה?

תאיר איפרגן: כן.

תאיר איפרגן: הכוון מקצועי, פה נכנס מנהל אחר בתוך זרוע עבודה וגם שירות התעסוקה ושיתופי פעולה שלנו איתנו.

תאיר איפרגן: הסיפור של הכוון זה שער הכניסה הראשון של הפרט.

תאיר איפרגן: לאחר ההכוון הוא יקבל שובר או הפניה לתכנית תעסוקתית או להכשרה.

תאיר איפרגן: במובן הזה, שערי כניסה, יכולת לעשות הכוון מתחלת לשניים: בזרוע עבודה לנו בתשתית שקיימת אצלנו יש את כל המרכזים לאוכלוסיות מיוחדות.

תאיר איפרגן: רשות מנהל תעסוקת אוכלוסיות, יוליה איתן, שזה מרכזי ראייה, מרכזי מפתח לאוכלוסייה החרדית ולאוכלוסייה הערבית.

תאיר איפרגן: ומרכזי הזדמנות שמאפשרים גם לאוכלוסייה כללית, אבל גם לאוכלוסיית רווחה.

תאיר איפרגן: ושם מתבצע הכוון ואבחון מאוד משמעותי.

תאיר איפרגן: דורשי עבודה שמגיעים לשירות התעסוקה, גם שם מתבצע להם תהליך של אבחון והכוון שהם זכאים בסופו לקבל שובר להכשרה ולגשת להכשרה.

תאיר איפרגן: ואנחנו עובדים על מרכז הכוון וירטואלי שיאפשר גם למי שלא בא בשעריו של אחד מהמרכזים הפיזיים האלה לעשות איזה שהוא הכוון ואבחון ראשוני.

תאיר איפרגן: הכמויות של לפחות עבור אוכלוסיות מופיעות באחד השקפים, אני לא זוכרת בעל פה.

תאיר איפרגן: באחד השקפים של הזרוע.

תאיר איפרגן: יש שם גם גידול באחוזי האבחון וההכוון ומפה נוצר גם גידול באחוז - - -

אפרת רייטן: האם יש לכם אבל גם דגש לאזורי הפריפריה בהכוון?

אפרת רייטן: איך אתם מטפלים?

אפרת רייטן: אם אני לא טועה, ההכוון הוא ניתן לאוכלוסיות מסוימות או לכולם?

תאיר איפרגן: אז אני אסביר.

תאיר איפרגן: לזרוע העבודה יש מנהל שנקרא מנהל תעסוקת אוכלוסיות.

תאיר איפרגן: הוא בדגש על אוכלוסיות שאינן משתתפות בשוק העבודה: ערבים, חרדים, בעלי מוגבלויות וכאלה.

אפרת רייטן: אז איך אנחנו מטפלים בצעירים בפריפריה שאינם עונים להגדרה של חרדי וערבי?

תאיר איפרגן: הצעיר בפריפריה יש לו שני נתיבים: או שהוא מחפש עבודה, הוא מובטל.

תאיר איפרגן: ואז הוא מגיע לשירות התעסוקה לזכאות לאבטלה, ושם מתבצע איתו תהליך שבסופו הוא יכול לקבל שובר.

תאיר איפרגן: גם שירות התעסוקה מפנה להכשרות.

אפרת רייטן: אבל אתם לא רוצים לפתוח את האפשרות שכבר קיימת שאתם פיתחתם, גם עבורו?

אפרת רייטן: למה לא? את ההכוון הזה.

אפרת רייטן: למה רק לסייג את זה לחרדים וערבים?

תאיר איפרגן: זאת שאלת מדיניות.

אפרת רייטן: אז אני מציפה את השאלה הזו לדיון ביניכם.

אפרת רייטן: זה חשוב מאוד נדמה לי.

תאיר איפרגן: בסדר.

אפרת רייטן: איך אתם חושבים שאנחנו צריכים לסייע לעובדים שהמקצוע שלהם עומד להתייתר או שהכישורים שלהם לא מספיקים לעולם העבודה החדש?

ניצן ממרוד: אז אחד הדברים שאנחנו עושים והאגף לא עסק בו בשנים האחרונות, זה כל נושא הכישורים.

ניצן ממרוד: ואגף אסטרטגיה אצלנו, יחד עם הג'וינט, בנו מודל שנקרא היפרו.

ניצן ממרוד: שאנחנו מטמיעים את חלק מתכניות הכישורים בתוך תכניות הלימודים שלנו.

ניצן ממרוד: ומי זה הבוגר הרצוי שאנחנו רוצים.

ניצן ממרוד: הדבר הנוסף שעשינו, וגם כן, זה פיילוט שהתחלנו אותו השנה והוא ממשיך בשנה הקרובה, שהוא נקרא סקיל-אפ.

ניצן ממרוד: סקיל-אפ זה למעשה תכנית שאנחנו נותנים למעסיק שובר, לאפשר לעובד אצלו, עובד קיים, לקחת אותו ולעשות שדרוג מקצועי.

ניצן ממרוד: או שדרוג מקצועי או שדרוג דיגיטלי, אוריינות, דברים שיודעים לקחת אותם ולפתח אותם.

ניצן ממרוד: אחד הדברים שאני חושב שאגב פריון, אם אנחנו רוצים להתעסק בו ולקחת אותו צעד אחד קדימה, זה לא רק להכניס אנשים למעגל העבודה, שזה הלחם והחמאה שאנחנו מתעסקים איתו, אבל אחד הדברים הנוספים זה להגיד בואו נשדרג עובדים קיימים.

ניצן ממרוד: נייצר אצלם רגע את יכולת ההתפתחות האישית, אגב מוביליות שדיברתם עליה בתחילת הדיון.

ניצן ממרוד: יש פה המון דברים שאנחנו צריכים לעשות אותם ובשנה הקרובה אנחנו בונים מודל חדש וגם מודל למעסיקים, וזו נקודה שאני מאוד אשמח שאנחנו נבוא אלייך להציג את זה.

ניצן ממרוד: זה מודל שאנחנו עובדים עליו עכשיו בימים הקרובים ובעוד שבועיים שלושה אני עושה שולחן עגול עם הרבה מאוד שחקנים בתוך הדבר הזה.

ניצן ממרוד: להציג להם רגע את הכיוון לאן אנחנו הולכים.

ניצן ממרוד: שיגידו טוב, לא טוב, מה הכיוונים שאנחנו הולכים.

ניצן ממרוד: ואחד הרכיבים בתוך הדבר הזה זה גם הנושא של חניכה וגם הנושא של שדרוג עובדים.

ניצן ממרוד: שזה פרמטר מבחינתי משמעותי מאוד.

אפרת רייטן: מצוין.

אפרת רייטן: שאלה אחרונה ואנחנו נאלץ לסיים.

אפרת רייטן: אני אנסה לחפש מה השאלה האחרונה שצריכה להישאל.

אפרת רייטן: האמת שיש פה המון המון דברים שרצינו לדבר אתכם.

תאיר איפרגן: אם תרצי, אני יכולה לחדד רגע משהו על צעירים.

תאיר איפרגן: שדיברנו על הצעירים שהם בעיקר המובטלים ועל הכוון לצעירים, אז נמצאת פה יוליה איתן איתנו בזום.

תאיר איפרגן: והיא יכולה לתת התייחסות קצרה על מה ששאלת על הכוון ואבחון לצעירים.

תאיר איפרגן: מה המענה שם שהוא לא דרך שירות התעסוקה.

תאיר איפרגן: רק אם אפשר להוריד אותה מ-mute והיא תתייחס לזה בשתי דקות.

אפרת רייטן: כן, יש לנו חצי דקה, אנחנו צריכים להתחיל דיון נוסף.

אפרת רייטן: אני לא חושבת שיהיה לנו את הזמן עכשיו לעסוק בזה.

אפרת רייטן: אני חושבת שכדאי שאנחנו נקבע, ענת, דיון נוסף.

אפרת רייטן: יש לנו בתכנון?

אפרת רייטן: מצוין, אז יש לנו בתכנון.

ענת כהן שמואל: רק על הכשרות.

אפרת רייטן: בדיוק.

אפרת רייטן: אז כדאי שאנחנו ניתן לה את הזמן ואולי גם כבר נהיה מיד אחרי גל האומיקרון ותוכלו גם להגיע פיזית ואת תצאי מבידוד, תאיר, ונוכל לראות אותך כאן אצלנו בוועדה ונאפשר לאנשים גם לדבר ולשאול עוד שאלות.

אפרת רייטן: אולי ככה רק באמת בסוף, ואולי אני אציף את מה ששמענו כאן לא מעט.

אפרת רייטן: הרבה מאוד תלונות ממעסיקים ומאזרחים גם על כפילויות וגם חוסר תיאום בין גופים שונים במערכת התעסוקה, גם בתוך משרד הכלכלה.

אפרת רייטן: למשל בין זרוע העבודה לשירות התעסוקה.

אפרת רייטן: וגם בין משרד הכלכלה לגופים אחרים.

אפרת רייטן: ואני בטוחה שאני לא מפתיעה אתכם עם התלונה הזאת שחוזרת על עצמה.

אפרת רייטן: אבל האם יש לכם תכנית להתמודד עם האתגר הזה?

ניצן ממרוד: קודם כל, השרה התייחסה לזה.

ניצן ממרוד: גם השרה מאוד הולכת לכיוון של לייצר, וההסתכלות היא צריכה להיות אל מול הלקוחות.

ניצן ממרוד: זאת אומרת, הלקוח, מעסיק צריך לקבל one stop shop, נקודה אחת שאיתה הוא מדבר.

ניצן ממרוד: זה אמור להיות זרוע העבודה, עם כל היכולות.

ניצן ממרוד: והחיבורים רגע, אנחנו מנסים לעשות.

ניצן ממרוד: אגב, לפני שנה הממשלה הקודמת הקדימה מנהלת הכשרות באוצר, שעל בסיס ההחלטה האחרונה באוגוסט לקחנו, הטמענו אותה אצלנו כבר, היא כבר מוטמעת אצלנו בתוך האגף.

ניצן ממרוד: אני חושב שההסתכלות הזאת היא נכונה.

ניצן ממרוד: עוד פעם, בראייה של לקוחות.

ניצן ממרוד: בסוף הבן אדם, המעסיק, צריך נקודה אחת.

ניצן ממרוד: יש אגף להכשרה מקצועית, יש זרוע עבודה, שם צריך להיות הדבר הזה.

ניצן ממרוד: שם למקד את המאמצים ואת המשאבים.

ניצן ממרוד: ואנחנו עושים המון תהליכי עבודה גם בשנה האחרונה מול שירות התעסוקה, בשביל לחבר את הדברים האלה בצורה הרבה יותר טובה.

ניצן ממרוד: יש עוד לא מעט דברים שצריך להרחיב ואנחנו נציג את זה.

אפרת רייטן: יש לנו את התאריך כבר ענת?

אפרת רייטן: זה בפברואר?

אפרת רייטן: סביר להניח בפברואר, כי עוד מעט נגמר המושב.

אפרת רייטן: תחילת מרץ, בסדר.

ניצן ממרוד: נשמח להציג.

אפרת רייטן: בהחלט, אנחנו נשמח להזמין אתכם בשנית, כדי להמשיך לדון בעניין ההכשרות.

אפרת רייטן: בדיון הזה גם אני ארצה לשמוע את המעסיקים, ארגוני המעסיקים, ארגוני העובדים, עמותות למיניהן שיש להן באמת, אני חושבת, בסיס מידע מהשטח שהוא חשוב מאוד מאוד כשאנחנו יושבים פה ודנים בסוף בסוגיות האלה.

אפרת רייטן: ושיתוף הפעולה, שכולנו למעשה רוצים את אותו דבר סביב השולחן העגול הזה, יכול לקצר תהליכים.

אפרת רייטן: באמת לעשות כאן פלאים כדי שנוכל כולנו רק להרוויח ב- short run וגם ב- long run כמובן.

אפרת רייטן: אז אני רוצה להודות לך תאיר.

אפרת רייטן: פעם הבאה פה אצלנו בוועדה פיזית.

תאיר איפרגן: תודה.

אפרת רייטן: וכמובן לך, ניצן, ולשרת הכלכלה שהגיעה.

אפרת רייטן: ואנחנו נמשיך בדיון כאמור בהמשך.

אפרת רייטן: אני נועלת את הדיון הזה והדיון הבא יתקיים בעוד כשמונה דקות, משהו כזה.

אפרת רייטן: תודה.