ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 104, 2022-01-25 13:00

וליד טאהא: שלום לכולם, אני פותח את דיון ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה.

וליד טאהא: על סדר היום: הצעה לדיון מהיר בנושא: "התפשטות שפעת העופות בארץ" של חברת הכנסת יסמין פרידמן וחבר הכנסת משה ארבל שאיננו בינתיים.

וליד טאהא: יסמין, את תציגי את הנושא, האם באמת יש התפשטות ברמה הארצית או שהייתה התפרצות ממוקדת במקומות או באזורים מסוימים.

וליד טאהא: מהמילה התפשטות אפשר להבין שיש התפשטות ברמה הארצית, אז תציגי את הנושא בבקשה.

יסמין פרידמן: לא תאמין, אבל אפילו עם זה באתי.

וליד טאהא: כאילו ידעת שאני אשאל את השאלה.

יסמין פרידמן: תכף אני אראה לכולם, יש פה מפה של מוקדי שפעת העופות בישראל.

יסמין פרידמן: למעשה, השפעת התחילה בעמק החולה, יש פה אפילו תאריכים מה היה תאריך האבחון הראשון.

יסמין פרידמן: היא התפשטה עד כמעט קריית גת.

יסמין פרידמן: נראה לי שאפשר לקרוא לזה התפשטות ברמה הארצית.

וליד טאהא: הסימונים האלה הם המוקדים?

יסמין פרידמן: כן, אני תכף אגיש לך את זה כדי שתוכל לראות מקרוב.

וליד טאהא: המוקדים הם לולים?

יסמין פרידמן: אני אסביר הכל, אבל היה חשוב לי שתראו על המפה איפה זה התחיל ועד לאן זה הגיע.

יסמין פרידמן: רשום כאן שפעת עופות לולים וחיות בר.

וליד טאהא: אה, כולל חיות בר.

יסמין פרידמן: כן, עניתי לשאלה שלך.

יסמין פרידמן: אתה רוצה שאני אציג את הנושא?

וליד טאהא: כן, תציגי, תסבירי וניכנס לדיון.

יסמין פרידמן: אוקי.

יסמין פרידמן: קודם כל, אני רוצה לומר תודה שאפשרת לנו לקיים את הדיון הזה.

יסמין פרידמן: אני חושבת שזה באמת מאוד חשוב.

יסמין פרידמן: אני לא יודעת אם כולם יודעים, אבל ישראל היא המדינה הראשונה בעולם בצריכת עוף לנפש.

יסמין פרידמן: אין עוד מדינה שצורכת כזו כמות לנפש.

וליד טאהא: אני לא יודע אם את צורכת, אבל אני כן צורך עופות.

וליד טאהא: השאלה היא האם יש הקשר של חלוקה לאוכלוסיות?

יסמין פרידמן: מה זאת אומרת?

וליד טאהא: בין יהודים ליהודים, ערבים לערבים, ערבים ליהודים.

יסמין פרידמן: אין לי את המידע הזה, אבל שווה לבדוק אותו.

יסמין פרידמן: לגבי העוף אין לי, לגבי בקר וצאן יש לי.

וליד טאהא: לגבי בקר וצאן יש לך כי י שלך הצעת חוק שאנחנו לא ממש מסכימים לה.

יסמין פרידמן: אנחנו נראה בהמשך.

וליד טאהא: את רוצה למנוע מאתנו לעסוק באיד אל-אדחא, לאכול בשר טרי ולשחוט את זה לפי השריעה ולפי החלל היהודי.

יסמין פרידמן: אנחנו מתפרסים פה על המשלוחים החיים.

יסמין פרידמן: סתם שתדע, ההצעה שלי לא עוצרת את אכילת הבשר או את השחיטה לפי האמונה שלכם, יש תחליפים.

יסמין פרידמן: היא פשוט עוצרת את המעבר באוניות ממדינה למדינה.

וליד טאהא: ואיך אפשר?

יסמין פרידמן: אפשר, כשתשב איתי אני אראה לך.

יסמין פרידמן: תוך ארבע שנים הצאן יודע להגיע –

וליד טאהא: אז קודם כל נגיע לזה בארץ ואחרי זה נפסיק את זה באוניות.

וליד טאהא: מפסיקים באוניות ומתחילים ליילד בארץ?

יסמין פרידמן: שבוע הבא יש דיון על המשלוחים החיים.

וליד טאהא: הדיון שלך צריך להיות כמו אצלנו, יהיה מעניין.

יסמין פרידמן: אני לא זימנתי את הדיון, גבי הזמינה אותו.

יסמין פרידמן: אני אפילו לא יודעת –

וליד טאהא: לא, החוק.

יסמין פרידמן: החוק לדעתי יהיה בוועדת כלכלה, אבל נדבר על זה.

יוראי להב-הרצנו: לוקחים לנו הכל, ווליד.

וליד טאהא: אתה רואה?

וליד טאהא: אפילו לך רצו לקחת חוק.

וליד טאהא: איפה עשית אותו?

יוראי להב-הרצנו: פה.

וליד טאהא: אז למה שלחו אותו לוועדה אחרת?

יוראי להב-הרצנו: כדי לעכב אותו.

יסמין פרידמן: הוא לא עבר עדיין, מה יש לכם, לא שלחנו אותו.

וליד טאהא: של יוראי עבר.

וליד טאהא: אנחנו באמצעות מבצע חילוץ מיוחד הבאנו את החוק של יוראי הנה.

יוראי להב-הרצנו: אתה יודע מאיפה?

יוראי להב-הרצנו: מהוועדה למעמד האישה.

יסמין פרידמן: באמת?

יוראי להב-הרצנו: העצים נותנים חמצן וזה מגביר את המקום של השוויון המגדרי או של הנשים.

וליד טאהא: ולנו לא מגיע חמצן?

יוראי להב-הרצנו: יש מספיק חמצן, אדוני יושב הראש.

וליד טאהא: אז אנחנו ניתן את החוסר, למה שייקחו אותו מוועדה אחרת.

יוראי להב-הרצנו: לכן נלחמתי וזה הגיע לכאן.

וליד טאהא: טוב.

וליד טאהא: יסמין, בבקשה.

יסמין פרידמן: בואו נתמקד כרגע בתרנגולים.

יסמין פרידמן: בכל שנה מגדלים במשקים בארץ כ-260,000,000 תרנגולים.

יסמין פרידמן: שפעת העופות המשתוללת כעת היא הגדולה ביותר שידעה ישראל מעולם.

יסמין פרידמן: זאת תזכורת כואבת לסכנות הקשות של גידול תעשייתי של בעלי חיים.

וליד טאהא: הגדולה ביותר מבחינת הממדים?

יסמין פרידמן: כן.

וליד טאהא: מספר העופות שחלו בה?

יסמין פרידמן: עכשיו אני אומר לך.

יסמין פרידמן: למעלה ממיליון תרנגולות ו-8,000 עגורים, שקנאים ועופות נוספים, מתו משפעת העופות.

יסמין פרידמן: למיטב הבנתנו, לקח הרבה זמן לגלות את המגיפה, וגם לאחר מכן לקח זמן רב לאסוף את הגופות, בעיקר סביב אגמון החולה.

יסמין פרידמן: התמהמהות ואי ניטור המגיפה מחוץ למוקדים הובילה להתפשטות השפעת במוקדים רבים בארץ.

יסמין פרידמן: זאת אומרת, היה ניתן למנוע את זה.

וליד טאהא: על ידי הטורפים.

יסמין פרידמן: לא רק, גם על ידי בני האדם, תכף אני אסביר.

יסמין פרידמן: ההתפרצות האחרונה היא לא בגדר אסון טבע, אלא מחדל צפוי.

יסמין פרידמן: השירותים הווטרינריים במשרד החקלאות מודים שבלולים אין יישום של כללים בסיסיים של בטיחות ביולוגית.

יסמין פרידמן: חשוב לומר כי יש קשר הדוק בין בריאות בעלי החיים לבריאות האדם והסביבה.

יסמין פרידמן: מעט מהתרנגולות הושמדו על ידי חשמול, ורובן הושמדו על ידי קצף.

יסמין פרידמן: ההשמדה בקצף נחשבת לאכזרית במיוחד, הקצף חוסם את דרכי הנשימה והן גוססות באכזריות.

יסמין פרידמן: בישראל, חוק צער בעלי חיים חל גם על המתה שלא לצרכי מאכל, ומחייב למזער את הסבל של בעלי החיים ככל שניתן.

יסמין פרידמן: משרד החקלאות מעכב זה שנים את תיקון התקנות ליישום הסוגייה.

יסמין פרידמן: טיוטת תקנות נוסחה במשרד ואף אושרה בכנסת ב-2002, לפני עשרים שנים זה כבר אושר.

וליד טאהא: אני מכיר תקנות משנות השבעים, אז מצבך טוב.

יסמין פרידמן: המתה בקצף אינה מופיעה בין השיטות המותרות בטיוטה זו.

יסמין פרידמן: היא אינה מופיעה בין השיטות המותרות לפי האיחוד האירופי והארגון העולמי לבריאות בעלי החיים.

וליד טאהא: איזה קצף זה?

יסמין פרידמן: זה כמו סוג של רעל, יש סרטונים אם תרצה לראות.

יסמין פרידמן: זורקים אותן לאמבטיות של קצף שסותמות את דרכי הנשימה, וזו גסיסה מאוד איטית.

יסמין פרידמן: השיטה שכן נהוגה זה חשמול, תכף משרד החקלאות יסביר.

יסמין פרידמן: אין אפשרות לחשמל כל כך הרבה.

יסמין פרידמן: לצערנו הדיון הזה מגיע בדיעבד, ולכן אני קוראת מפה לכל הגורמים, למשרד החקלאות, למשרד להגנת הסביבה, למשרד הבריאות, לחברה להגנת הטבע, לרשות חירום לאומית, למל"ל להפיק לקחים בהקדם ולהיערך להתפרצות הבאה שתגיע.

יסמין פרידמן: זה לא שאלה של אם, אלא שאלה של מתי.

יסמין פרידמן: באביב צפויה שוב נדידה, לכן סביר להניח שבאביב זה יכול לקרות שוב.

יסמין פרידמן: לי חשוב לשמוע מגורמי המקצוע מה הם עושים כדי להפיק לקחים, לעצור את ההתפשטות בצורה הרבה יותר מהירה כי ההתפרצות הזאת – תכף אנחנו נשמע כאן עדויות מהשטח.

יסמין פרידמן: גם להיערך להתפרצות הבאה ולהימנע.

יסמין פרידמן: זה הנושא בגדול.

וליד טאהא: יש לי שתי שאלות אלייך.

וליד טאהא: השאלה הראשונה היא האם ההתפשטות נבלמה?

וליד טאהא: האם כבר אין את זה?

וליד טאהא: את אומרת שהדיון מתקיים בדיעבד.

יסמין פרידמן: אני אומרת בדיעבד למרות שעדיין יש שפעת.

יסמין פרידמן: אני חושבת שמשרד החקלאות ושאר האנשים יוכלו לתת לנו סקירה קצת יותר ברורה איפה זה עומד כרגע.

וליד טאהא: זאת אומרת בדיעבד, זה יכול עדיין להיות בשטח, זה לא אומר שזה הסתיים.

יסמין פרידמן: לדעתי זה עדיין בשטח, פשוט ההתפרצות יותר קטנה כרגע.

וליד טאהא: הכמויות הגדולות שמתו, עכשיו מתים פחות.

יסמין פרידמן: אנחנו נשמע ממשרד החקלאות, רק חשוב לומר שחקלאים איבדו לחלוטין את מקור הפרנסה שלהם.

יסמין פרידמן: אם לולים שלמים הושמדו, זה אומר שהם עכשיו –

וליד טאהא: השאלה השנייה, איך המחלה עברה באמצעות בני אדם?

וליד טאהא: לא הבנתי.

יסמין פרידמן: מספיק שהיית עם רכב במקום נגוע וזה נדבק לך לגלגלים, ואז נסעת למשק אחר ושחררת את זה.

וליד טאהא: בתנאי שממשק למשק.

יסמין פרידמן: לולי הסוללה הם לולים צפופים מאוד, וזה התפשט כמו אש בשדה קוצים.

יסמין פרידמן: כולנו מתריעים שנים שלולי הסוללה האלה הם מקור להתפרצות של מחלות ושל בעיות, והנה זו הוכחה שחור על גבי לבן.

יסמין פרידמן: אני באמת חושבת שאנשי המקצוע הם אלה שצריכים להסביר לנו, אחד, למה לקח 11 ימים עד שאספו וניטרו את המחלה.

יסמין פרידמן: ראו שבאגם החולה יש גופות צפות על פני המים, לקח המון זמן לאסוף את הגופות, לנתח ולהבין מה המחלה.

יסמין פרידמן: העגורים האלה לא צפו על פני המים כי הם רצו לצוף.

יסמין פרידמן: לקח זמן רב עד שהבינו מה המחלה, לאן היא מתפשטת.

יסמין פרידמן: אני חושבת שבאמת יש לנו אנשים שהיו שם כל יום, אני ניסיתי להגיע לשטח ולא נתנו לי להיכנס.

וליד טאהא: עדיין לא סיימנו שאלות, נגיע גם אליהם.

וליד טאהא: לפני זה, יש לי עוד שאלה.

וליד טאהא: מה עשו עם הפגרים?

יסמין פרידמן: אני רוצה לקוות שאת רובן קברו כראוי.

יסמין פרידמן: מהעדויות בשטח לא בכל המקומות זה נקבר כראוי, ולכן חיות בר נוספות שלפו ואכלו עופות חולים.

יסמין פרידמן: ציפורים גם לא נודדות אכלו מהגופות, וגם נדבקו והן פה בארץ.

יסמין פרידמן: כלומר, אנחנו באירוע שהוא אחר ובגלל זה הדיון הדחוף.

וליד טאהא: תודה רבה, חברת הכנסת יסמין פרידמן.

וליד טאהא: לפני שאנחנו עוברים לאורחים שצרכים להסביר, משרד החקלאות, המגדלים ובעלי הלולים, אנחנו נשמע את חברי הכנסת.

וליד טאהא: נתחיל עם זה שלא אוכל עופות, מוסי רז, בבקשה.

שרון רופא אופיר: גם אני לא אוכלת עופות.

וליד טאהא: מה קרה, סיכמתם ביניכם להגיע?

שרון רופא אופיר: אכלת אותה היום, אתה פה עם צמחונים מקיר לקיר.

וליד טאהא: יוראי לא, אני לא.

מוסי רז: אדוני יושב הראש, אני מעלה ומכפיל, לא רק שלא אוכלים עופות אלא גם לא ביצים.

וליד טאהא: אתה רוצה להגדיל את מספר העופות?

מוסי רז: הדיון הזה חשוב יותר למי שכן אוכל עופות וביצים, כי מי שאוכל הוא יותר בסכנה.

מוסי רז: אף אחד מאתנו לא הציע לאסור על אנשים לאכול עוף, הרי ברור שאנחנו לא יכולים להיגמל מהמנהג.

מוסי רז: יש טבעונים שכן, אבל ברור שאנחנו לא מציעים את זה לאחרים.

מוסי רז: הדיון הוא הרבה יותר חשוב קודם כל למי שכן אוכל את העופות האלה.

מוסי רז: כאן קרה מקרה שלא כל כך במקרה, התפרצה מחלה.

מוסי רז: בארץ עוברים המון עופות נודדים, זה גם קרה בתקופה הזו ויש כאן גם משקל של הטבע.

מוסי רז: אגב, גם להתחממות הגלובלית יש מה לעשות פה.

מוסי רז: המסלול שלהם התקצר, ולכן הם נמצאים לפעמים פה יותר זמן.

מוסי רז: היא עברה ללולים שאם הם היו פחות צפופים ויותר מרווחים, אנחנו יודעים את זה מהקורונה.

מוסי רז: לא הצענו לשים מסכה על התרנגולות, אבל אם הלולים היו פחות צפופים ויותר מרווחים, יכול להיות שפחות היו נדבקים.

מוסי רז: מה ניתן לעשות?

מוסי רז: מעבר לזה שצריך להצביע על הבעיה, אזרחי מדינת ישראל אוכלים עוף בכמות הגבוהה ביותר בעולם, פי שתיים מהמומלץ בריאותית.

מוסי רז: אני לא חושב שניתן לעשות עם זה משהו מלבד להסביר לציבור שצריך לאכול פחות עוף.

מוסי רז: אמרתי מומלץ, כלומר ההמלצה היא לאכול עוף, אני לא אוכל אבל אוכלים פה פי שתיים מזה.

מוסי רז: כנ"ל לגבי ביצים שהן פחות מומלצות, אבל גם יש חלבון וכולי, העניין הבריאותי הזה חשוב.

מוסי רז: קודם כל להגיד לאזרחי מדינת ישראל, אתם לא צריכים כל כך הרבה.

מוסי רז: שנית –

וליד טאהא: מומחים לתזונה מאפשרים ביצה או שתיים ביום –

מוסי רז: בסדר, אבל אוכלים יותר.

יסמין פרידמן: אבל 300 גרם בשר, ופה הממוצע הוא 1400 גרם.

יסמין פרידמן: ההמלצה היא 300 גרם בשר בשבוע –

וליד טאהא: כל סוגי הבשר?

יסמין פרידמן: ההמלצה היא 300 גרם בשבוע ואוכלים 1400 בשבוע.

מוסי רז: כך או אחרת, אני חושב שיש דברים שאנחנו כן יכולים לעשות.

מוסי רז: אחד, לצמצם את הצייד, אפילו מיידית.

מוסי רז: אני לא רואה למה שזה ייכנס לתוקף בעוד תקופת זמן מסוימת.

מוסי רז: שנית, לגבי לולי העופות, לעבור כמה שיותר מהר, אפילו יותר מהר ממה שמתוכנן, למה שאנחנו קוראים לולים ללא כלובים שהם יותר מרווחים.

מוסי רז: וכן, לקרוא לאזרחי ישראל לצרוך פחות עוף ופחות ביצים, זה מה שאנחנו יכולים לעשות כרגע אחרי שהמחלה כבר התפרצה.

וליד טאהא: תודה רבה, חבר הכנסת מוסי רז.

וליד טאהא: חברת הכנסת שרון, בבקשה.

שרון רופא אופיר: אני אשמח בהמשך, אני רוצה לשמוע.

וליד טאהא: חבר הכנסת יוראי, בבקשה.

יוראי להב-הרצנו: אני ניגש לסוגיה הזאת כמו שאני ניגש לסוגייה של המשלוחים החיים.

יוראי להב-הרצנו: אני אוכל עופות, אני אוכל בשר, בשאיפה לצמצם את הצריכה שלי, כך בן הזוג שלי מכתיב בבית.

יוראי להב-הרצנו: אני גם מבין את הצורך לצמצם, אבל אני חושב שזאת החלטה אישית של כל אדם.

יוראי להב-הרצנו: בהקשר הזה, אני קודם כל רוצה להגיד תודה רבה לחברתי, חברת הכנסת יסמין פרידמן, שבחרה להעלות את הנושא החשוב הזה לסדר היום.

יוראי להב-הרצנו: אני ניגש לסוגייה הזאת מהמקום הזה, אני מוצא שצריך לנהוג בבעלי החיים בכבוד ובחמלה, ואני מוצא שבשרשרת הטיפול במקרה הזה, ואולי נשמע ממשרד החקלאות, זה לא קרה, לא באופן שבו הוחזקו מרבית העופות או התרנגולות, כלומר בלולי סוללה ולא בלולי מעוף, ולא באופן שבו מוגרה המחלה והעופות הללו מצאו את מותם או הומתו.

יוראי להב-הרצנו: על כן אני מבקש לשאול, אחד, מה לוח הזמנים של מעבר כל לולי הסוללה ללולי מעוף במדינת ישראל?

יוראי להב-הרצנו: שנית, למה הם הומתו בקצף, שזה מסלול מוות מאוד אכזרי שכולל ייסורים?

יוראי להב-הרצנו: אני מבין שצריך למגר את התופעה וכפועל יוצא צריך להמית את אותם בעלי חיים, אבל למה לא לעשות את זה בצורה פחות אכזרית?

יסמין פרידמן: אין מספיק משאיות חשמל.

יוראי להב-הרצנו: אז צריך להבין מה המחיר של להביא לפה יותר משאיות חשמל או למצוא דרכים אחרות להביא למותם, בלי שהם יצטרכו למות בסבל וייסורים.

יוראי להב-הרצנו: יש לכל דבר מחיר, וצריך להבין מה הוא והאם נשקלו אותם דברים.

יוראי להב-הרצנו: כמו שאמרת, האם ההמתה בקצף עוברת על חוק צער בעלי חיים?

יוראי להב-הרצנו: אם התשובה היא כן, אז למה המשרד עשה לעצמו דין ואישר לעצמו לעבור על החוק?

יסמין פרידמן: מכיוון שהתקנות לא אושרו בכנסת מ-2002.

יוראי להב-הרצנו: אז אני שוב שואל, האם ההמתה בקצף חוקית או לא חוקית?

יוראי להב-הרצנו: אם היא עוברת על חוק צער בעלי חיים –

יסמין פרידמן: בעיניי, חד משמעית היא עוברת.

יוראי להב-הרצנו: אז אני אשמח לשמוע את משרד החקלאות ולשמוע מדוע בחרו לנקוט בשיטת ההמתה הזו אם היא בניגוד לחוק.

יוראי להב-הרצנו: אם נדרש, נאשר תקנות שאוסרות על ההמתה הזאת אם היא אכזרית.

יוראי להב-הרצנו: במידה ועברתם על החוק, אני אשמח לשמוע מדוע ואיך מונעים מהדבר הזה להישנות.

יוראי להב-הרצנו: אם צריך להביא לפה עוד משאיות חשמול או עוד שיטות המתה אחרות שהן פחות אכזריות, אז נא לעשות את זה.

יוראי להב-הרצנו: בכל מקרה זה מאוד חשוב.

יוראי להב-הרצנו: שוב, לא כמישהו שאוכל את העופות, אני משוכנע שהעופות שמגיעים לשולחן לא מהווים סכנה לבריאות שלי, אבל אני כן חושב שצריך לנהוג בבעלי חיים בכבוד, בחמלה ולא באכזריות.

יוראי להב-הרצנו: פה אני מוצא שהמקרה לא התקיים, ואני אשמח לשמוע את התשובה של משרד החקלאות.

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה.

שרון רופא אופיר: זה לא רק זה.

שרון רופא אופיר: אני אתייחס אחרי זה לכל הנושא כפי שאמרתי, אני רק רוצה להוסיף שאלה.

שרון רופא אופיר: אנחנו באביב נחווה שוב, כפי שחברתי כתבה בבקשה שלה לדיון מהיר, נחווה שוב עונת נדידה ויבואו ציפורים.

שרון רופא אופיר: שפעת העופות היא מחלה קטלנית שיכולה גם לפגוע בבני אדם.

שרון רופא אופיר: אנחנו עוסקים רק בשאלה של החיות שהיא שאלה חשובה בטח עבורי כצמחונית מגיל 8, אבל העניין הנוסף הוא איך אנחנו מונעים.

שרון רופא אופיר: אנחנו עוסקים פה בבית הזה יום יום, שעה שעה, בסוגיה של מגיפה עולמית, בשעה שיש פה שפעת עופות שבגינה הומתו 1,200,000 עופות.

שרון רופא אופיר: זה גם יכול לפגוע באנשים, אז איך נערכים לפעם הבאה שחלילה זה יקרה?

וליד טאהא: תודה רבה חבר הכנסת יוראי וחברת הכנסת שרון.

וליד טאהא: אנחנו עוברים לזום, איתנו דוקטור תמיר גשן ממשרד החקלאות, מנהל השירותים הווטרינריים.

וליד טאהא: בבקשה, תמיר.

תמיר גשן: צהריים טובים לכולם.

תמיר גשן: אני רוצה להעמיד כמה דברים על דיוקם.

תמיר גשן: פעם ראשונה, שפעת עופות זה לא אירוע חריג, אנחנו מידי שנה לצערנו הרב חווים עם עונת הנדידה הגעה של שפעת עופות מזנים שונים למדינת ישראל.

תמיר גשן: השנה הגיע זן שנחשב למדבק במיוחד לבני אדם.

תמיר גשן: יש תיעוד מאז 2003 על כ-860 מקרים בבני אדם, בעיקר באפריקה ובדרום מזרח אסיה, עם 53% תמותה בקרב האנשים שנדבקו.

תמיר גשן: כל האנשים נדבקו מעופות חולים.

תמיר גשן: הנגיפים של השפעת מהמשפחה מהקבוצה הזו, מהשבט הזה של ה- H5 נמצאים בסירקולציה מאז 1996 בכל העולם.

תמיר גשן: הם מגיעים עם עופות נודדים שבעיקר ברווזים ואווזים נחשבים למאגר שלהם, וכל שנה אנחנו נתקלים במקרה או שניים, או יותר, תלוי בעונה.

תמיר גשן: השנה היא שנה קשה מאוד גם באירופה.

תמיר גשן: נכון ליום חמישי בשבוע שעבר, נמנו מעל 1,900 מוקדי שפעת, כ-40% בעופות משק בארצות אירופה השונות.

תמיר גשן: האירוע הנוכחי התחיל ברוסיה ביולי עד ספטמבר, אבחון על גבול קזחסטאן של אותו נגיף שפעת, אחר כך בספטמבר גם בקזחסטאן על גבול רוסיה.

תמיר גשן: מיד לאחר מכן, באוקטובר, הגיע לאירופה וקצת אחר כך באמצע אוקטובר הגיע גם לישראל.

תמיר גשן: האירוע הראשון בישראל, בניגוד למה שהוצג כאן, לא היה באגמון החולה אלא בנהלל, בחווה לפיטום.

תמיר גשן: זה היה האירוע הראשון שאובחן, אבל כמובן שאנחנו יודעים שלא כל עוף בר שמת הגיע לישראל.

תמיר גשן: בסך הכל עד עכשיו מבחינת המוקדים בעופות משק, אנחנו מדברים על 21 מוקדים.

תמיר גשן: אומתו כ-1,100,000 בעלי כנף מהשלוחות השונות.

תמיר גשן: האירוע האחרון הסתיים ב-10.01.2022, התחילה המתה.

תמיר גשן: כלומר, אנחנו נמצאים מעל שבועיים מאז האירוע האחרון בעופות משק.

תמיר גשן: אפשר להגיד שהושגה שליטה בכל המוקדים בעופות משק.

תמיר גשן: כנ"ל לגבי החולה, שם היה אירוע חריג מבחינתנו מכיוון שהייתה שם תמותה המונית של כ-8,500 עגורים שחיים בצפיפות.

תמיר גשן: זה המקום להגיד שבמקביל למה שקורה כאן, בדרום אפריקה מאותו נגיף מתו מעל 18,000 קורמורנים.

תמיר גשן: המחלה הזאת מכה בכל העולם.

תמיר גשן: אני רוצה להתייחס לנושא ההמתה.

תמיר גשן: פעם אחת המתה של בעלי כנף בעולם מקובלת בגז.

תמיר גשן: פשוט אוטמים את הלול ומזרימים גז פנימה.

תמיר גשן: מטעמים מובנים לכל מי שנמצא בדיון, השימוש בגז במדינת ישראל הוא חריג, והקצף שכולם מדברים עליו הוא למעשה איזשהו נשא.

תמיר גשן: הקצף מכיל C02, והוא מחזיק אותו מעל העופות וגורם לחנק שלהם.

תמיר גשן: בלולים בהם יש תרנגולי הודו ופטם, וגם בלולי מטילות, לולים בלי כלובים כפי שציינו כאן, אין אפשרות אמיתית להוציא עוף עוף ולטפל בו.

תמיר גשן: אני חייב לציין שהטיפול בלולים בסוללות, בכלובים, עורך זמן רב, ולמעשה בחלק מהלולים אליהם הגענו בגלל התארכות הטיפול, העופות מתו מעצמם.

תמיר גשן: לגבי הנושא של התחלואה, התחלואה בעופות משק היא מאוד מהירה.

תמיר גשן: למרות שזמן הדגירה מוגדר לפי הארגונים הבינלאומיים כ-14 ימים, באופן מעשי תוך יומיים אנחנו רואים תמותה, כמעט בלי סימנים קליניים על העופות.

תמיר גשן: הם פשוט מתים באופן מאוד מהיר.

יוראי להב-הרצנו: דוקטור גשן, אם אפשר להתעכב שנייה על ההמתה.

יוראי להב-הרצנו: איך מדינות אחרות בעולם המערבי עושות את ההמתה הזה?

תמיר גשן: אוטמות את הלול ומזרימות גז, C02.

יוראי להב-הרצנו: זה פחות אכזרי?

תמיר גשן: זה בדיוק אותו דבר כמו הקצף, הקצף פשוט מחזיק את הגז בכמות וזה לא יוצר תא גזים, סליחה על הקונוטציה, שגם לי כנכד לניצולי שואה מעורר צמרמורת.

תמיר גשן: צריך להבין שגם המגע עם העופות לאנשים שמטפלים בהם, אם מדובר על אנשים שצריכים להוציא אותם מהלולים ולחשמל אותם או להכניס אותם לתוך אמבט עם קצף, הוא מסוכן.

תמיר גשן: לכן משרד הבריאות בשיתוף עם כל הגופים, עם משרד החקלאות, מקים חפ"ק בכל נקודה כזאת.

תמיר גשן: כל מי שבא במגע עם העופות ונכנס לתוך השטח המזוהם, מקבל טיפול מונע אחרי חשיפה, בתרופה שמונעת את התפתחות מחלת השפעת ונקראת טמיפלו, על מנת להגן על בני אדם.

תמיר גשן: לפני שבועיים אובחן מקרה ראשון באנגליה באדם שנדבק מעופות חצר, מברווזי נוי שהוא החזיק אצלו.

תמיר גשן: לפי מה שאני מבין, מצבו טוב.

תמיר גשן: כפי שאמרתי, השפעת אינה אירוע חולף.

תמיר גשן: מידי שנה אנחנו חווים כאן אירועים בהיקפים שונים של שפעת מהסוג של השפעת המאוד פתוגנית הזאת.

תמיר גשן: אני רוצה להתייחס לשינוי והשדרוג של שלוחת ההטלה.

תמיר גשן: השינוי והשדרוג של שלוחת ההטלה נדרש גם מבחינת רווחת בעלי חיים, אבל לא פחות מכך בגלל האפשרות ליישם בטיחות ביולוגית.

תמיר גשן: בטיחות ביולוגית כשמדובר על לולים, מדובר על היכולת שלנו כשירותים וטרינריים לבודד מוקד נגוע ולהכיל את המחלה בלי לתת לה לגלוש ולפרוץ החוצה.

תמיר גשן: עד עכשיו בכל המקרים שהיו, אולי למעט נאות גולן וגבעת יואב שסמוכים זה לזה, הצלחנו למנוע זליגה.

תמיר גשן: זה המקום לציין שבתוך מרגליות ניסינו ליצור שני אתרים נפרדים, שתי יחידות אפידמיולוגיות נפרדות, אבל בכל זאת היחידות שהיו יותר מבודדות או מרוחקות ועדיין בתוך המושב, נדבקו גם הן.

תמיר גשן: אני רוצה להזכיר שגם אם נצליח להשיג את התשתית ולשדרג את שלוחת ההטלה, עדיין נדרש שינוי בתפיסה של החקלאים הישראליים, והבנה שבטיחות ביולוגית היא לא סיסמה אלא דרך חיים שצריך ליישם יום-יום, בכל צעד, כל מחשבה וכל דבר שאנחנו עושים.

תמיר גשן: אם רוצים עוד פרטים לגבי הזמנים –

וליד טאהא: אני אשאל שאלה.

וליד טאהא: אמרת שהשפעת היא לא נדירה ולא חולפת.

וליד טאהא: לגבי הממדים של ההמתה, איך זה דומה לשנים קודמות?

תמיר גשן: בשנה שעברה חווינו התפרצות נרחבת של שפעת מזן H5N8, שהוא שונה במעט מהזן הזה.

תמיר גשן: גם הוא יודע להדביק בני אדם עם תוצאות חמורות, רק שהוא פחות מדבק.

תמיר גשן: שוב, הדבקה מעוף חולה לבני אדם ולא מאדם לאדם.

תמיר גשן: בשנה שעברה היו 12 מוקדים, אומתו כ-200,000 עופות, העלות למשק הייתה כ-14,000,000 ₪.

תמיר גשן: כרגע ההערכה של הנזק למשק עד כה היא כ-50,000,000 ₪.

תמיר גשן: הטיפול בפגרים, דרך אגב, נעשה על ידי קבורתן במקומות ואתרים שאותרו ואושרו מראש.

תמיר גשן: הבורות מרופדים בניילון, אליהם מוכנסים גם העופות, גם הזבל וגם התוצרים שעדיין יש בלולים.

תמיר גשן: הם מכוסים ונקברים.

תמיר גשן: העגורים בחולה נאספו לתוך מכולת קירור של המכון בעין המפרץ, בתוך דולבים אטומים.

תמיר גשן: העגורים הללו יועברו לכילוי, שם הם למעשה יישרפו מחוסר פתרון קיים.

תמיר גשן: זה הפתרון שיש למעט העגורים.

תמיר גשן: אגב, בתחילת האירוע מאסה גדולה של עגורים הועברה לקבורה באחד הבורות שנחפרו במושבים.

וליד טאהא: מה לגבי אלה שמתו בטבע, לא בהכרח בחולה או בלול?

תמיר גשן: המודעות לנושא שפעת העופות עברה לכל הגורמים הנוגעים בדבר, גם אנשי משרד הבריאות, גם לרופאים בקהילה, גם לרופאים בבתי החולים, שיהיו ערים לכך בעת שמגיעים אליהם אנשים עם סימפטומים מתאימים למחלה.

תמיר גשן: זה דבר חשוב מבחינת מניעה של תחלואת הציבור.

תמיר גשן: מעבר לכך, לגבי גופות, גם הרופאים הווטרינריים ברשויות המקומיות וגם רט"ג טיפלו, אספו גופות אשר הובאו למקומות קבורה מסודרים, וגם לאבחון במכון הווטרינרי.

תמיר גשן: אגב, כל האבחנות גם בחיות בר וגם בחיות משק נעשות במכון הווטרינרי.

תמיר גשן: לגבי הנושא של חיות בר, נוצר באפר, אתר אליו מפנים עופות, שם הם נמצאים בהשהיה עד שנמצא שהם שליליים לשפעת לפני שהם מוכנסים לבית החולים לחיות בר בספארי.

תמיר גשן: אסרנו על אנשים פרטיים שמטפלים בעופות בר לקבל ולאסוף עופות בר כל זמן שההתפרצות קיימת.

תמיר גשן: המשרד להגנת הסביבה אסר על צייד של עופות עד הודעה חדשה בזמן ההתפרצות.

וליד טאהא: לגבי נדבקים, לא נרשמה אף הדבקה באדם, נכון?

תמיר גשן: הדבקה באדם בארץ לא תועדה, למיטב ידיעתי.

תמיר גשן: אני חייב לציין שנמצא כאן נציג משרד הבריאות, דוקטור אורן שטח כתבי, אבל משרד הבריאות עבד בצורה הדוקה איתנו, נמצא בשטח, טיפל וביצע הערכת סיכונים בכל אירוע וכל חשיפה, קיבלו טיפול בטמיפלו, אם אני לא טועה, טופלו מעל 900 אנשים.

תמיר גשן: לגבי אגמון החולה, עלו שאלות לגבי האיסוף.

תמיר גשן: כשהתחילה התמותה בקנה מידה קצת יותר גדול של כמה עשרות, הייתה ישיבה שבה ניתנו הנחיות איך לטפל.

תמיר גשן: מכיוון שאחרי 4-5 ימים ראינו שהאירוע לא מתקדם לשביעות רצוננו, משרד החקלאות ופיתוח הכפר ביקש וקיבל את היוזמה לנהל את האירוע, מכיוון שלנו יש עוד מאירוע השפעת של 2006 נהלים כתובים איך לטפל, יש לנו את הידע.

תמיר גשן: בסופו של דבר, נציג של משרד החקלאות ניהל בשטח את אירוע שפעת העופות עד שהושגה שם שליטה, ואז הועבר המקל חזרה לקרן קיימת לישראל.

וליד טאהא: חברת הכנסת שרון רוצה לשאול שאלה.

שרון רופא אופיר: אני מבקשת להפנות אליך שתי שאלות, דוקטור גושן.

שרון רופא אופיר: לא זכיתי לתשובה לשאלה הראשונה שלי, איך אתם נערכים קדימה לעונת האביב.

שרון רופא אופיר: שאלה נוספת, האם אתה יודע לומר למה אנחנו רואים כזה גידול בתפוצת המחלה?

שרון רופא אופיר: שנה שעברה היו 200,000 עופות, השנה יש 1,200,000 עופות.

יסמין פרידמן: הוא אמר שזה זן יותר מדבק.

שרון רופא אופיר: הוא הסביר את ההבדל של הזנים, אבל למה?

שרון רופא אופיר: מה זה מלמד על העתיד לבוא?

יסמין פרידמן: אני חושבת שדוקטור צ'רטר ייתן לנו ממש מבט מהשטח, זה ממש חשוב שנשמע אותו.

יסמין פרידמן: אני עשיתי אתו זום, זה פתח לי את כל העולם והבנתי יותר מה קורה בשטח.

תמיר גשן: אני יכול לענות על השאלות?

וליד טאהא: תעשה את זה קצר מאוד.

תמיר גשן: פעם אחת, גם לנו מאז 2006 יש נהלים קבועים איך לטפל ולעקוב, המודעות בציבור עולה.

תמיר גשן: אנחנו נערכים מבחינת הציוד והתקינות שלו בכל עונת נדידה, ומוכנים להכלה מהירה.

תמיר גשן: אגב, צריך לציין שבקנה מידה עולמי, זמני התגובה של משרד החקלאות לאירועים הם מאוד מהירים.

תמיר גשן: לגבי עונת הנדידה, כמובן שגם בארץ וגם בכל מקום אחר, אין לנו יכולת לבדוק את העופות שמגיעים לארץ ולהגיד למי שחיובי לשפעת לא להיכנס.

תמיר גשן: העופות הנודדים יביאו איתם את השפעת.

תמיר גשן: מאז 1996 השבט של ה-H5 נמצא בסירקולציה.

תמיר גשן: כל שנה עוברים כאן כ-900,000 עופות נודדים, הם הולכים לאפריקה בסתיו וחוזרים לאירופה בקיץ, הם ימשיכו לעבור כאן.

תמיר גשן: כמו שאירופה חווה את זה, גם אנחנו חווים את זה.

תמיר גשן: כנראה בגלל גורמים של הנגיף עצמו, יכולת ההדבקה שלו בעופות משתנה עם האבולוציה מידי שנה.

תמיר גשן: השנה אנחנו חווים התפרצות אלימה בגלל התכונות של הנגיף, ולא בגלל גורמים אחרים.

תמיר גשן: ככל שנצליח לשפר כאן את הבטיחות הביולוגית, נשנה דפוסים של טיפול בחיות בר וחשיבה על איך אנחנו עושים את זה, נוכל אולי להקטין את הסיכון.

וליד טאהא: תודה רבה דוקטור תמיר גשן, מנהל השירותים הווטרינריים במשרד החקלאות.

וליד טאהא: אנחנו רוצים לעבור לשמוע את דעתם של המגדלים.

יסמין פרידמן: אנחנו לא רוצים רגע לשמוע את דוקטור מוטי צ'רטר?

וליד טאהא: נשמע גם אותו.

וליד טאהא: נמצא איתנו מוטי אלקבץ, מזכ"ל ארגון מגדלי העופות.

וליד טאהא: מוטי, בבקשה.

מוטי אלקבץ: שלום לכולם.

מוטי אלקבץ: אירוע שפעת העופות תוקף את מדינת ישראל בזמן שבו באירופה יש אלפי מוקדי שפעת עופות.

מוטי אלקבץ: אין ספק שהגורם החד משמעי להתפרצות שפעת העופות במדינה זה נדידת הציפורים, כך מ-2006 מאז התפרצות שפעת העופות.

מוטי אלקבץ: יחסית לשנה הזו היו מספר אירועים קטן יותר.

מוטי אלקבץ: אני חושב שניתן לסמן את אחד הגורמים לכך שהשהייה של הציפורים הנודדות, של עגורים, היא ארוכה יותר באגמון החולה משהייתה בשנים קודמות.

מוטי אלקבץ: היא תלך ותיארך, מן הסתם.

מוטי אלקבץ: הציפורים מגלות במקום תחנת מעבר שנהיית כבר בית, והן שוהות כאן יותר ויותר.

מוטי אלקבץ: לצערי, שפעת העופות תוקפת לא רק לולי הטלה, היא תוקפת גם לולי קרנטינה, שהם לולי רבייה עם בטיחות ביולוגית מקסימלית.

מוטי אלקבץ: הגורם לכך מן הסתם, ניתן אולי לומר שזה תנועה של אנשים ולא תנועה של ציפורים.

מוטי אלקבץ: די בכך שאחד המגדלים שהה באזור קריית שמונה ודרך על לשלשת של עגור חולה, והוא הביא את המחלה למרגליות.

מוטי אלקבץ: לצערי, הנזק למגדלי ההטלה השנה הוא בעיקר במושב מרגליות, מדובר בנזק כבד מאוד.

מוטי אלקבץ: יחד עם זאת, הפעולה המהירה של משרד החקלאות והשירותים הווטרינריים, אני חושב שזה הביא לסיום כמה שיותר מהיר, ככל שניתן, לאירוע.

מוטי אלקבץ: הפינוי של העגורים בעמק החולה התעכב מעט, לטעמי, אבל בסוף הסיבות כנראה היו כאלה שלא יכלו לאפשר פינוי של גופות העגורים בהקדם, מה שאולי היה מקטין את התפרצות השפעת במוקדים נוספים.

מוטי אלקבץ: אנחנו רואים את הפגיעה של שפעת העופות גם בכאלה שמגדלים לולי גן חיות בבית, מי שמחזיק עופות חופשיים גם בכל מיני מקומות, אפילו בכפר סבא ומקומות עירוניים.

מוטי אלקבץ: היום אירופה תחת התקפה של שפעת עופות, הרבה יותר מאשר אצלנו, היא עדיין נמשכת.

מוטי אלקבץ: אני מקווה שכרגע עם הנדידה של הציפורים לאפריקה, המגיפה תיבלם.

מוטי אלקבץ: יחד עם זאת, צריך לבחון יחד, אנחנו המגדלים נעשה ככל שניתן כדי לשתף פעולה, אנחנו עושים את זה.

מוטי אלקבץ: אנחנו לא מהווים גורם שלא רוצה לשתף פעולה.

מוטי אלקבץ: אנחנו בהחלט נעשה ככל שניתן, אבל כפי שאמרתי, יש כאלה שאוהבים לסמן את לולי ההטלה כגורם מפיץ או גורם מסכן, בעוד שאנחנו יודעים שרוב האירועים במספרים היו בלולים בהם הבטיחות הביולוגית היא מקסימלית.

וליד טאהא: אוקי.

מוטי אלקבץ: צריך לחשוב על זה ולראות איך מקטינים את המגיפה הזאת.

וליד טאהא: תודה רבה מוטי אלקבץ, מזכ"ל ארגון מגדלי העופות.

וליד טאהא: יסמין, התכוונת לדוקטור אורן?

יסמין פרידמן: לא, מוטי צ'רטר, הוא פה.

וליד טאהא: דוקטור מוטי צ'רטר, בבקשה.

מוטי צ'רטר: תודה רבה.

מוטי צ'רטר: אני חוקר חיות בר מאוניברסיטת חיפה.

מוטי צ'רטר: כשהאירוע התחיל, התחילו לספר שרק עגורים מתו.

מוטי צ'רטר: זה היה מאוד מוזר, כי כבר היה תצפיות של כל מיני עופות דורסים אוכלים פגרים של אותם עגורים שמתו.

מוטי צ'רטר: אנחנו יודעים מהספרות שעופות דורסים נדבקים מאכילת פגרים, גם דורסי יום וגם דורסי לילה.

מוטי צ'רטר: אני עובד בעמק החולה כבר המון שנים, והתברר לי שאם לא מחפשים, לא מוצאים.

מוטי צ'רטר: כל החיפוש של הפגרים היה באזור בו העגורים נמצאים, על האגם.

מוטי צ'רטר: אף אחד לא חיפש בשטח מסביב לראות אם יש ציפורים מתות.

וליד טאהא: שאלתי את השאלה, שאלתי מה לגבי אלה שמתו בטבע.

מוטי צ'רטר: קיבלתי אישור מיוחד תוך שלושה ימים מרשות הטבע והגנים, השירות הווטרינרי ומשרד הבריאות.

מוטי צ'רטר: כבר אחרי שלושה ימים הייתי בשטח, ומצאתי בשבעה ימי חיפוש רגלי 88 פגרים של ציפורים אחרות.

וליד טאהא: אתה לבד מצאת את כל אלה?

מוטי צ'רטר: זאת הייתה עבודה לא פשוטה.

מוטי צ'רטר: כל מיני מינים אחרים –

וליד טאהא: מה גודל השטח?

מוטי צ'רטר: זה שטח לא קטן, אבל זה היה לאט כי הלכתי לבד בתוך סבך ודברים כאלה, שלא תמיד יעיל.

מוטי צ'רטר: התחרות שלי הייתה עם זאבים וחזירי בר שמוצאים –

וליד טאהא: קילומטרים בודדים, לא יותר.

מוטי צ'רטר: כן, לא יודע מזה.

מוטי צ'רטר: היה לי שבוע שקט, הייתי איש המקצוע היחיד בכל האזור הזה שראיתי כשהייתי שם.

מוטי צ'רטר: אחד מהדברים החשובים שמצאתי היה 55 פגרים של עגורים שמפוזרים בשטח שאכלו אותם חיות בר אחרות, זו הבעיה.

מוטי צ'רטר: היה עיט שאכלו אותו, היה רגל שלו, היו גם ציפורים כמו לבנית קטנה וענפות.

מוטי צ'רטר: הפחד שלנו הוא שמחיות הבר האלו זה יעבור גם לבני אדם, גם לתרנגולות וגם לחיות בר אחרות.

מוטי צ'רטר: השפעת הזו בדומה לקורונה מובילה למוטציות, זה כל הזמן משתנה.

מוטי צ'רטר: כל עוד שיש בטבע פגרים, חולים וחיות ללא סימפטומים, השפעת הזו יכולה להתפרץ.

מוטי צ'רטר: אחת מהבעיות היא שציפורים חולות עפות קילומטרים לפני שימותו.

מוטי צ'רטר: בזמן הזה אי אפשר להתייחס לזה כמו לול.

מוטי צ'רטר: סוגרים את השטח, אבל הציפור ממשיכה לעוף ותגיע למושב אחר שם היא תמות.

מוטי צ'רטר: אחד מהדברים החשובים זה המודיעין שצריך לעשות במקרה ויש אירוע כזה, הרבה דגימות.

מוטי צ'רטר: צריך לתפוס ציפורים חיות, לראות כמו א-סימפטומטיות, כמה מתים, לבדוק כמה דגימות.

מוטי צ'רטר: זה מאוד חשוב כי זה בעצם המודיעין.

מוטי צ'רטר: אם לא בודקים, אי אפשר לדעת.

מוטי צ'רטר: אפשר לחשוב על האירוע הזה בדומה לצבא.

מוטי צ'רטר: בצבא יש חיל הים, חיל האוויר וחיל היבשה, מעל זה יש רמטכ"ל.

מוטי צ'רטר: האירוע צריך להיות מנוהל מלמעלה, לא ממשרד – אני לא חושב ממשרד לבד, כי לכל משרד יש את היכולת שלו והמהות שלו.

מוטי צ'רטר: מה קרה בשטח?

מוטי צ'רטר: באגמון החולה משרד החקלאות עשה עבודה מדהימה, לקח על עצמו לפנות את הפגרים, ועשו את זה.

מוטי צ'רטר: הבעיה היא שלא היה איתם ליווי מקצועי של אנשים שמכירים חיות בר.

מוטי צ'רטר: זאת אומרת, כל ציפור נכנסה בשקית, ולא היו אנשים שיוכלו לזהות חיות אחרות.

מוטי צ'רטר: לכן אין לנו ציפורים אחרות חוץ מעגורים שמתו, חוץ מה- שבמקרה הקבלן ראה וקרא לי, וזה סיפור אחר.

מוטי צ'רטר: אז מעולם לא נדע כמה ציפורים מתו ואיזה מינים.

מוטי צ'רטר: הדבר הכי חשוב הוא שצריך אנשים מוסמכים שיוכלו לקחת פגרים מאזורים שונים, כי פגר הוא מאוד מסוכן וככה המחלה מופצת.

מוטי צ'רטר: זה מאוד חשוב לא רק באזורים טבעיים, אלא גם ביתיים.

מוטי צ'רטר: הרבה אנשים פנו אליי שנפלה להם ציפור חולה בחצר, ואף אחד לא רוצה לבוא לקחת.

מוטי צ'רטר: במקרה כזה, משפחה עם ילדים, מתקשרים לגבי ציפור חולה ואף אחד לא בא.

מוטי צ'רטר: במקרה כזה צריך להגיע מהר לקח את הציפור לדגימות, ואם חס וחלילה היא חיובית צריך לתת תרופות מניעתיות.

מוטי צ'רטר: זה לא קורה, כי אין מספיק אנשים בארץ שמוסמכים לגעת בפגרים.

מוטי צ'רטר: ה-Bio-security של הגנה על המקום זה דבר חדש, פה אין ניסיון לסגור שטח גדול, זה לא לול.

מוטי צ'רטר: תוך כדי שהייתי בשטח, לפעמים עברו לי אנשים עם אופניים, מחפשים פטריות, דייגים.

מוטי צ'רטר: אני מבין את המגבלות, זה שטח ענק, אז לא קל לסגור את זה.

מוטי צ'רטר: אם זה מצב חירום חשוב צריך להתייחס לזה.

מוטי צ'רטר: ביום חמישי האחרון העובדים שלי היו בשטח ומצאו פגרים טריים, לא ישנים.

מוטי צ'רטר: השאלה היא אם יש או אין להם שפעת עופות.

מוטי צ'רטר: אני אגיד לכם, זה קשה, אי אפשר לנצח בלוטו בלי כרטיס, וגם אי אפשר למצוא פגרים אם לא מחפשים.

מוטי צ'רטר: אם אנחנו לא מחפשים את הפגרים, אי אפשר לעשות דיגום ולראות אם הייתה שפעת עופות.

מוטי צ'רטר: אם לא בודקים אותם, אין בעיה.

מוטי צ'רטר: כרגע הגופות האלה עדיין בשטח, מחכות שמישהו יאסוף אותן.

מוטי צ'רטר: זה הפחד, אם יהיה זן יותר אכזרי בעתיד שכן יידבקו יותר אנשים, אנחנו בבעיה.

מוטי צ'רטר: לפי דעתי אנחנו לא מוכנים לזה כמעט בכלל.

מוטי צ'רטר: תודה רבה.

וליד טאהא: תודה רבה גם לך.

וליד טאהא: היית צריך את הלבוש המיוחד כדי להגן על עצמך מפני הידבקות, נכון?

מוטי צ'רטר: אני לא רואה חדשות, אבל שמעתי פה שכן.

וליד טאהא: הלבוש המיוחד בטבע, כשאספת – בסדר.

וליד טאהא: משרד הבריאות, דוקטור אורן שטח כתבי, בבקשה.

אורן שטח כתבי: שלום לכולם, שמו דוקטור אורן כתבי מהאגף לאפידמיולוגיה בבריאות הציבור במשרד הבריאות.

אורן שטח כתבי: אני אעדכן בנושא של כמה דברים שעלו.

אורן שטח כתבי: גם משרד הבריאות מודע לזה שקיימת שפעת עופות במדינת ישראל.

אורן שטח כתבי: לכן משרד הבריאות ערוך לכך, יש לנו נהלים סדורים בנושא.

אורן שטח כתבי: בנוסף, עם תחילת האירוע באזור תחילת דצמבר, קיימנו פורום הערכת מצב יחד עם משרד החקלאות ורט"ג בנושא של העגורים, כאשר הבנו שיש תחלואה.

אורן שטח כתבי: מייד יצאו ב-21.12.2021 הנחיות סדורות על ידי האגף לאפידמיולוגיה למרכזי בריאות ובתי חולים בנושא של היערכות למצב תחלואה בבני אדם, לקחת את זה כדיאגנוזה מבדלת.

אורן שטח כתבי: גם על ידי רופאת מחוז צפון שנמצאת איתנו פה, דוקטור אולגה ויניצקי, היא הוציאה פרסום מידע לכלל התושבים בצפון בנושא של הימנעות ומגע עם בעלי חיים.

אורן שטח כתבי: כלל הדברים האלה הועברו לכל הגופים על מנת שיהיו ערוכים ומוגנים בצורה אופטימלית כדי למנוע תחלואה.

אורן שטח כתבי: במדינת ישראל אין תיעוד על תחלואה באדם, אבל עדיין אנחנו ערוכים לכל תרחיש.

אורן שטח כתבי: יש לנו מלאי של התרופה טמיפלו.

אורן שטח כתבי: במדינת ישראל, כמו שאמרתי, היו למעלה מ-1,200 מגעים.

אורן שטח כתבי: זאת אומרת, אנשים שבאו במגע עם עוף נגוע במהלך פינוי, או אזרחים שבאו במגע עם עופות שנמצאו חיוביים.

אורן שטח כתבי: כלל האנשים האלה קיבלו טיפול על ידי לשכת הבריאות המקומית באזור מגוריהם, רובם כמובן היו באזור הצפון.

אורן שטח כתבי: זו פעולה מאוד מורכבת של מחוז צפון, במיוחד כשאנחנו נמצאים בתקופת הקורונה.

אורן שטח כתבי: אחד הדברים החשובים שהבחינו באזור הזה, גם לאנשים שעובדים בשטח, כדי להתחסן גם כנגד שפעת.

אורן שטח כתבי: הדבר שאנחנו מפחדים ממנו זה כמובן שיהיה מצב שאדם שחולה שפעת וגם בא במגע עם הנגיף של שפעת העופות, ואז ייווצר נגיף שיהיה הרבה יותר מדבק.

אורן שטח כתבי: אני מקווה מאוד שנתתי את התשובות.

וליד טאהא: תודה רבה.

וליד טאהא: אנחנו עוברים לפרופסור נדב דוידוביץ, יו"ר פורום בריאות הציבור, איגוד רופאי הילדים.

וליד טאהא: נדב, בבקשה.

נדב דוידוביץ: תודה רבה על הישיבה החשובה.

נדב דוידוביץ: אני עצמי רופא בריאות ציבור, אני פרופסור בבן גוריון, אני ראש בית הספר לבריאות הציבור.

נדב דוידוביץ: אני רוצה להגיד כמה נקודות מאוד חשובות שחשוב שהוועדה תמליץ עליהן.

נדב דוידוביץ: דבר ראשון, כמו שהבנתם הבעיה היא בעיה שרק תלך ותחמיר בגלל שינויי אקלים.

נדב דוידוביץ: יש כאן צורך בצורה ממוסדת לחזק את הקשר בין משרדי הממשלה הרלוונטיים שעוסקים בזה.

נדב דוידוביץ: ראיתם את העבודה החשובה של משרד החקלאות עם השירותים הווטרינריים, של משרד הבריאות, יש גם משרדים משמעותיים אחרים כמו פנים וכלכלה.

נדב דוידוביץ: אני חושב שצריך לייצר כאן משהו שהוא יותר סדור ובר קיימא לגבי שיתוף הפעולה להמשך, כדי שדיון כמו זה יתקיים לא רק בגלל שחברי כנסת אחראיים מעלים את זה לדיון, אלא שבאמת יהיה מעקב על זה.

נדב דוידוביץ: אני רוצה להזכיר שבדו"ח מבקר המדינה במרץ 2020 היו הרבה מאוד היבטים של חוסר במשאבים של המשרדים.

נדב דוידוביץ: אני אומר את זה מרצון לחזק את משרד הבריאות ואת השירותים הווטרינריים, כמובן שלא תמיד יש גם מספיק כוח אדם ותקציבים.

נדב דוידוביץ: הבעיה הזאת היא בעיה שחייבים לפתור אותה בראייה כוללנית, בתפיסה שקוראים לה בריאות אחת שהוזכרה כאן.

נדב דוידוביץ: זה כמובן גם החיבור בין בני אדם לבעלי חיים, אבל זה לא רק זה, זה גם ההיבטים הכלכליים והיבטים של תזונה.

נדב דוידוביץ: אני מקבל לגמרי את מה שאמרו חברי הכנסת בתחילת הדברים.

נדב דוידוביץ: אנחנו גם באיגוד רופאי בריאות הציבור וגם אני מייצג פה את הקואליציה של ארגוני סביבה והפחתת מזון מן החי, צריך לזכור שהממשלה העבירה לאו"ם החלטה של הפחתת מזון מן החי, וזה דבר שהוא גם בריא יותר וגם אנחנו יודעים שתנאי הגידול לעופות היום הם תנאים שמסכנים את בריאות הציבור.

נדב דוידוביץ: אני הייתי מאוד שמח שתצא מכאן קריאה, היו ניסיונות שונים לעשות מודרניזציה בנושא טיפול בעופות, גם מבחינת בטיחות, גם מבחינת תנאי המחייה שלהם.

נדב דוידוביץ: המצב שיש היום בו מגדלים את העופות, הוא פשוט מצב שמסכן את בריאות הציבור גם מבחינת נושא שפעת העופות, גם מבחינת סלמונלה ודברים אחרים.

נדב דוידוביץ: אני מברך על הדיון הזה.

נדב דוידוביץ: התופעה הזאת רק תלך ותחמיר עם השנים, לצערי.

נדב דוידוביץ: יש לה פוטנציאל להפוך למשהו דומה לקורונה, זה לא משהו נקודתי.

נדב דוידוביץ: צריך לראות איך ממליצים גם על הפחתת מזון מן החי, על תנאי גידול הרבה יותר נכונים ועל חיזוק משאבים של כוח אדם ותקציבים למשרד הבריאות ולשירותים הווטרינריים.

נדב דוידוביץ: תודה.

וליד טאהא: תודה רבה לך.

וליד טאהא: אנחנו עוברים לבני בן מובחר, ראש המועצה האזורית מבואות החרמון.

וליד טאהא: בני, בבקשה.

וליד טאהא: הוא לא נמצא בזום.

וליד טאהא: אנחנו עוברים למשרד להגנת הסביבה, דוקטור גל זגרון, ראש אגף בקרת חומרי הדברה.

גל זגרון: מזיקים והדברה.

וליד טאהא: עוד מעט תהי פה על דיון בחוק המתה באמצעות הדברה.

גל זגרון: כן, מניעת הרעלות.

גל זגרון: כאמור, אני מהמשרד להגנת הסביבה, אני מומחית בריאות ציבור ווטרינרית, ומומחית בגישת בריאות אחת, כפי שהוזכר פה מספר פעמים.

גל זגרון: זו הגישה שאנחנו צריכים בהתמודדות עם שפעת עופות ובהתמודדות עם הקורונה, ובעצם עם כל המחלות שמגיחות וכל מה שהאדם עושה לסביבה ולבעלי החיים מסביבו שמשפיעים בסוף על הבריאות שלו.

גל זגרון: אני רוצה לייצג פה גם את פרופסור נגה קרונפלד שור, המדענית הראשית שלנו שמרגישה לא טוב.

גל זגרון: אז שתהיה בריאה, יש לי פה גם את הסיכום שלה.

גל זגרון: אני רוצה לומר שנאמרו פה הרבה דברים נכונים וחכמים מקולגות שלי, והוזכרו פה נושאים של צפיפות, אנחנו נמצאים במצב שאנחנו מצופפים את חיות המשק כי אנחנו אוכלים אותן ואת המוצרים שלהן.

גל זגרון: תנאי הגידול בארץ של עופות המשק הם מתחת לכל ביקורת.

גל זגרון: אנחנו לא צריכים להיות במצב הזה ב-2022.

גל זגרון: זה נושא של בטיחות ביולוגית ונושאים חשובים אחרים, אבל מעבר לכך, מעבר לנושא מוצרי מזון מהחי ולמשק העופות, אנחנו מדברים פה גם על עופות בר ועל אירוע שהוא אסון אקולוגי חסר תקדים.

גל זגרון: מה שקרה במדינת ישראל לצערי לא הרים מספיק כותרות כי היינו עסוקים באומיקרון, אבל נפטרו פה אלפי עופות בר, וזה פשוט חסר תקדים גם בסטנדרטים של הארץ וגם בסטנדרטים של העולם.

גל זגרון: זה נכון ששפעת העופות משתוללת בכל העולם וכנראה שמקורה הוא במחוז במזרח אסיה.

גל זגרון: בניגוד לקורונה, אם חס ושלום תהיה פה איזושהי מוטציה או re-assortment, כי יש לנו פה טורפים שיודעים להידבק בשפעת עונתית, ואני רוצה להזכיר לכם שיש פה גם שפעת עונתית לא פשוטה במדינת ישראל.

גל זגרון: חזירים יכולים להידבק בשפעת עונתית ואחר כך לטרוף עופות נגועים ולהידבק בשפעת עופות, לעשות re-assortment משני הווירוסים האלה ולייצר סופר וירוס שיהיה הקורונה הבאה.

גל זגרון: אני לא אומרת את זה בשביל להפחיד, אני אומרת את זה כי צריך להתחיל לשים לב לסביבה ולחיות הבר.

גל זגרון: עם כל הכבוד לביצים ולעופות לבשר, יש פה גם עופות בר, אנחנו על הנתיב שלהן, אנחנו לא נוכל לסגור את השמיים אם יהיה פה איזשהו זן קטלני ולקנות לעצמנו זמן.

גל זגרון: עכשיו אנחנו צריכים לנצל את הזמן הזה ולעבוד בצורה חכמה יחד.

וליד טאהא: איך צריך לעבוד בצורה חכמה?

יסמין פרידמן: השאלה שלי היא האם את חושבת שההתנהלות הייתה תקינה בהתפרצות הזאת?

גל זגרון: אני חושבת שבהקשר של עופות הבר, אנחנו הגבנו מאוחר מידיי.

יסמין פרידמן: 11 ימים לאחר שהופיעו הגופות.

גל זגרון: גם האגמון נסגר למבקרים מאוחר.

יסמין פרידמן: מי היה אמור להגיב?

יסמין פרידמן: למה התגובה הייתה מאוחרת?

יסמין פרידמן: מעבר לזה, מדובר כאן במיליונים.

יסמין פרידמן: מישהו צריך לקחת אחריות.

יסמין פרידמן: יכול להיות שבמקום הפסדים של 50,000,000 ₪, היה נגמר בהפסדים של 20,000,000 ₪.

וליד טאהא: אי אפשר היה לבדוק?

וליד טאהא: הרי יודעים איפה בעיקר העופות האלה נמצאים.

וליד טאהא: יש להם עוד נתיבי נדידה או מקומות – אי אפשר היה לבדוק?

וליד טאהא: אין גוף שהיה צריך לעשות את זה?

וליד טאהא: חוץ מהיוזמה הפרטית שדרכה נאספו כ-90, אנחנו לא יודעים על עוד.

גל זגרון: נעשה ניטור על ידי רט"ג וצוותים שמשותפים לנו ולרט"ג, אבל זה קרה באיחור.

גל זגרון: אין תוכנית ניטור מסודרת.

וליד טאהא: לכמה הגיעו?

יסמין פרידמן: מי אחראי על תוכנית ניטור מסודרת?

גל זגרון: לדעתי שני דברים נעשו באיחור.

גל זגרון: אחד זה עד ששמו לב לעופות הבר והתייחסו אליהם הגורמים הממשלתיים, עד שסגרו על אגמון החולה למבקרים.

גל זגרון: הדבר השני זה עד שפינו את הפגרים –

וליד טאהא: לכמה פגרים הגיעו?

גל זגרון: לפחות 7,000 עגורים נמשו מאגמון החולה בטבע.

וליד טאהא: זה ריכוז, אני מדבר על –

גל זגרון: נמצאו עופות חולים ונגועים בעמק חפר, בעמק החולה, בעמק יזרעאל, בעמק המעיינות, בחבל התענך, בעין אפק, במאגר רעים בדרום ליד עזה.

גל זגרון: ברור לכם שעופות בר יכולים להגיע לכל מקום והם מסתובבים בכל מקום.

גל זגרון: באגמון החולה יש צפיפות מאוד גדולה של עגורים כי מאכילים אותם שם, אז שם ראינו את מירב הפגרים, אבל כמו שהוזכר פה, היו הרבה מאוד עופות בר שנפגעו ומתו.

גל זגרון: אני חושבת שאנחנו ממש בשוליים של זה, יש עדיין שקנאים שמתים משפעת העופות.

גל זגרון: צריך לזכור שזה גם היה יכול להיות גרוע יותר, וזה גם יכול להיות גרוע יותר בעתיד.

גל זגרון: אנחנו חייבים תוכנית ניטור אקטיבית כמו שיש במדינות אחרות, ביחד עם הגופים שאמונים על חיות הבר כמו רשות הטבע והגנים, המשרד שלנו להגנת הסביבה, ובשיתוף עם השירותים הווטרינריים במשרד החקלאות.

גל זגרון: כל זה צריך להיות מובנה מראש.

יסמין פרידמן: כלומר, קיימת בעולם תוכנית שיכולה לתת מענה טוב, אבל אצלנו היא לא קיימת?

גל זגרון: נכון.

אלון טל: מה שרציתי להבין, איזה לקח הפקתם במשרד להגנת הסביבה יחד עם רט"ג ומשרד החקלאות, שיביא לכך שאם חס וחלילה תהיה התפרצות חדשה, התוצאה תהיה אחרת ופחות קטלנית?

אלון טל: אילו צעדים צריכים לקרות מחר בבוקר –

גל זגרון: ניטור שוטף של עופות, להחליט מראש על מקומות של הטמנה.

גל זגרון: גם פה היו לנו בעיות, חוסר תיאום וזיהום סביבתי כתוצאה מההטמנה והקצף.

גל זגרון: בורות נחפרו בשטח לא בהכרח בתיאום איתנו.

גל זגרון: גם טיפול בזבל של הלולים, זה משהו שמפיץ לא רק שפעת עופות אלא הרבה דברים אחרים כמו חיידקים עמידים לאנטיביוטיקה.

גל זגרון: האספקטים הסביבתיים בכל הגידול של בעלי חיים צריכים להילקח הרבה יותר בחשבון.

וליד טאהא: תודה רבה.

וליד טאהא: אנחנו עוברים לבני בן מובחר, ראש המועצה האזורית מבואות החרמון.

בני בן מובחר: אדוני יושב הראש חבר הכנסת ווליד, תודה רבה על המפגש החשוב.

בני בן מובחר: אני רוצה לתת – שמעתי חלק מהדוברים ואני רוצה לתת לכם קצת מנקודת המבט שלי כיושב ראש אשכול הגליל המזרחי, גם התיירות נמצאת אצלנו באגמון החולה כפרויקט שעובד כל שנה בהצלחה גדולה.

בני בן מובחר: השנה זה גרם לפגיעה בסכומים שאי אפשר לתאר, של כל ענף התיירות.

בני בן מובחר: אנשים לא באים רק לעגורים, הם באים גם ללון בצימרים, הם גם קונים ואוכלים במסעדות, מתדלקים בתחנות דלק.

בני בן מובחר: הנזק שנגרם לתיירות ולאוכלוסייה כאן בגליל המזרחי הוא נזק מטורף.

וליד טאהא: אתה מדבר מזה שבועיים ועד היום?

בני בן מובחר: אחד הדוברים בהתחלה דיבר על המתה, תנו לחיות לחיות או כל הזכויות האלה שבמילים יפות זה בסדר ונכון, אני חס וחלילה לא נגד, אבל אני רוצה שתדעו שהיה שם פחד מטורף.

בני בן מובחר: אנחנו הכנסנו לשם 17 עובדים סוציאליים עם שלושה פסיכולוגים.

בני בן מובחר: ילדים פחדו לצאת מהבית, האם ילדים יכולים או לא יכולים להידבק מהעניין הזה.

בני בן מובחר: הייתה שם עבודה מטורפת של אי קבלת כניסת אנשים לתוך היישוב, לא הגיעו אורחים.

בני בן מובחר: כל חדרי האירוח גם במרגליות נסגרו לגמרי.

בני בן מובחר: הפעולות שנעשו זה שאנשים פשוט ישבו מסוגרים בבית, היו צריכים להפעיל את הילדים, כל ילדי השכונה בבית אחד או במקלט אחד, בשביל שהם לא יסתובבו בחוץ וידרכו על משהו חס וחלילה ויכניסו את זה למקום אחד.

בני בן מובחר: אני רוצה להגיד שמשרד הבריאות ומשרד החקלאות, אני 20 ומשהו שנים בתפקיד.

בני בן מובחר: זו לא פעם ראשונה, אבל אני ממש חייב לומר שכל המשרדים הממשלתיים בהובלה של משרד החקלאות, משרד הבריאות ומשרד הביטחון, כולם היו על הפרויקט הזה.

בני בן מובחר: לנו כאזרחים הייתה תחושה שיש מישהו במדינה שמסתכל עלינו, ולא רק כשיש קטיושות באים להצטלם איתנו במצלמות.

בני בן מובחר: אנשים הגיעו מכל המשרדים, אנשים לבשו חליפות מבוקר על לילה, עבדו ממש כמו חמורים, סליחה על הביטוי.

בני בן מובחר: עבודה סיזיפית, קשה, כל יום היה סיכון, כל יום הביאו –

וליד טאהא: בני, יש לי שאלה אליך.

וליד טאהא: האם אתה מרגיש שמשרד החקלאות לא עשה את המוטל עליו הפעם?

בני בן מובחר: אני מרגיש שמשרד החקלאות צריך להדליק משואה השנה.

בני בן מובחר: אני חושב שמשרד החקלאות ביצע את עבודתו עם החטיבה הווטרינרית ביד רמה.

בני בן מובחר: כל התושבים כאן באזור היינו עם חששות, כל הזמן קיבלנו עדכונים מה קורה כל יום.

בני בן מובחר: ההטמנה בשטח, מכיוון שאנחנו בהתקרבות הכינרת, אמר את זה הדוקטור, בוצעה עם העיריות, עם פיקוח, עם ליווי של אנשי איכות הסביבה של המועצה, עם הווטרינר של אשכול הגליל המזרחי.

בני בן מובחר: הייתה כאן עבודה.

בני בן מובחר: חבר הכנסת ווליד, אני איש שיודע לתת ביקורת ואני לא חס על אף אחד.

בני בן מובחר: אני עומד על הזכויות שלי ושל תושביי.

בני בן מובחר: למשרד החקלאות מגיע צל"ש, מגיע לכל המשרדים צל"ש על התפקוד שלהם, על זה שהאזרחים יכלו להיות בשקט.

בני בן מובחר: ביניהם גם העובדים הסוציאליים שהגיעו ליישוב יצאו מהיישוב עם ליווי, רישום, איסוף של צמיגי הרכבים, שלא תהיה הדבקה.

בני בן מובחר: יש לי יישובים מאוד קרובים עם לולי הטלה, תרנגולת אחת לא נדבקה.

בני בן מובחר: זה רק בזכות הטיפול המסור של משרדי הממשלה.

יסמין פרידמן: אני חייבת לומר, אני נורא שמחה שאתם מרגישים שמשרד החקלאות ומשרד הבריאות וכולם עטפו אתכם בשעת המשבר, אבל החוכמה היא לא ללכת להמית את כל העופות, אלא להיערך מבעוד מועד כדי למנוע.

יסמין פרידמן: זאת אומרת, הדיון פה הוא האם נערכו מבעוד מועד כראוי למשבר הזה, שכולם ידעו שהוא יבוא, ואיך אנחנו נערכים למשבר הבא בצורה יותר יעילה, כדי שאתם לא תצטרכו להסגר בבתים במשך לא יודעת כמה זמן.

יסמין פרידמן: או שלא נצטרך להמית מיליון עופות ולשלם פיצויים של מיליונים, כי כל כך הרבה אנשים נשארו בלי פרנסה.

יסמין פרידמן: אני חושבת שזו מהות הדיון.

וליד טאהא: כיוון שבני לא אחראי על מה שאמרת –

יסמין פרידמן: ברור, אני שמחה, פשוט זה לא הדיון.

וליד טאהא: אני דווקא רוצה לשאול אותו, הוא אמר שהייתה תחושה של פחד באזור.

וליד טאהא: האם היום המצב יור טוב?

בני בן מובחר: אני מאוד שמח על השאלה שלך.

בני בן מובחר: אנחנו במצב הרבה יותר טוב, ירדנו ל-40-41 משפחות שאנחנו עדיין מלווים.

בני בן מובחר: אני לא יודע על פיצויים, אני מבקש ממך, חבר הכנסת ווליד, יושב ראש הוועדה, אם אפשר לדאוג שיהיה פיצוי הולם למשפחות האלה.

בני בן מובחר: זה משפחות של אנשי ממייסדי היישוב מרגליות, חלק מקרובי המשפחה שלהם שהגיעו איתם הורידו אותם מהמשאיות בכפר שמריהו, הורידו אותם במקומות אחרים או שהורידו אותם במרגליות והם נאחזים בקרקע.

וליד טאהא: אתה מדבר על אלה שמגדלים?

יסמין פרידמן: כן, מגדלי הלולים נשארו בלי כלום.

בני בן מובחר: המייסדים הם כולם עם לולים.

בני בן מובחר: צריך ללכת לא רק לקטע של פיצויים, אני מדגיש וגם אמרתי את זה לשר החקלאות, אני לא תומך בכך שמשפחה תקבל שקל שלא מגיע לה באמת.

בני בן מובחר: כל התערובת נזרקה, כל ימי הגידול עד ליום ההטלה נזרקו.

בני בן מובחר: לחברתי אני רוצה להגיד, אם לא הייתה היערכות קודם, היינו נמרחים על האירוע הזה כמה חודשים.

בני בן מובחר: בחלק מהלולים התרנגולות מתו כבר לפני, הם לא היו צריכים להמית אותן.

בני בן מובחר: ההמתה הייתה בשביל לסיים את הפרק כמה שיותר מהר.

בני בן מובחר: הדבר הנוסף הוא שיש כאן הזדמנות להוציא את הלולים המשפחתיים, ושמדינת ישראל, משרד האוצר ומשרד החקלאות יקימו איתנו ביחד עם החקלאים חוות לגידול של תרנגולות הטלה, תחת פיקוח, על פי הרפורמה, שהביצים יגיעו נקיות, ללא מגע אדם לעקרת הבית.

בני בן מובחר: זאת הזדמנות לקחת את היישוב היחידי במדינת ישראל ש- שהתבטא כמו שהתבטא, גם מחיזבאללה לא נפגענו כמו שנפגענו באירוע הזה.

בני בן מובחר: יש כאן הזדמנות, בואו נרים את המקום הזה.

בני בן מובחר: משרד החקלאות, משרד האוצר, נקים לולים מתקדמים, נכונים, שהמשפחות –

וליד טאהא: תודה רבה בני בן מובחר, ראש המועצה האזורית מבואות החרמון.

וליד טאהא: אנחנו רוצים לשמוע את אלה קרן, מנהלת פעילות ציבורית בעמותת אנימלס.

הילה קרן: תודה רבה, אדוני יושב הראש.

הילה קרן: תודה רבה לחברי הכנסת על הדיון החשוב.

הילה קרן: לצערי, במקום ניסיונות למנוע את התפשטות המגיפה, הגישה השולטת היא גישה של עסקים כרגיל והשמדה.

הילה קרן: כפי שציינו חברי הכנסת, השמדה בשיטות אכזריות שגורמות ייסורים קשים לבעלי החיים ולא עומדות בסטנדרטים בין לאומיים.

הילה קרן: זה מקומם לראות כמה מעט משאבים מוקדשים למניעה, בנוסף לניטור שכבר דיברו עליו כאן וברור שהוא חשוב מאוד.

הילה קרן: חשוב להדגיש שלושה דברים בהקשר למניעה, אם לפחות לצמצום הסיכון.

הילה קרן: דבר ראשון, זנים אלימים של שפעת העופות מתפתחים במשקים תעשייתיים.

הילה קרן: מחקר מדעי מצא ש-37 מתוך 39 מקרים שבהם התפתחו זנים אלימים של שפעת העופות, אירעו בלולים תעשייתיים.

הילה קרן: זה ממש לא מפתיע כשמחזיקים המוני בעלי חיים מאותם קווים גנטיים בתנאים של צפיפות, זוהמה ולחץ שמחלישים את המערכת החיסונית שלהם.

הילה קרן: דבר שני, דוקטור גשן דיבר על בטיחות ביולוגית.

הילה קרן: כבר שנים ידוע שבישראל אין שום הקפדה על בטיחות ביולוגית.

הילה קרן: אנימלס תיעדה לא פעם ערמות של פגרים מחוץ למשקים, וידוע שהווירוס שורד על פגרים זמן ממושך.

הילה קרן: תיעדנו פגרים גם במשק הברווזים בכפר ברוך לפני שהתגלה בו שפעת העופות.

הילה קרן: שלחנו על זה תלונה לשירותים הווטרינריים במשרד החקלאות, ענו לנו שהכול שם תקין.

הילה קרן: שלחנו תלונה למשטרה הירוקה במשרד להגנת הסביבה ולא קיבלנו שום מענה.

הילה קרן: זה לא יוצא דופן, יש בעיה חמורה כבר הרבה שנים של היעדר אכיפה במשקים תעשייתיים.

הילה קרן: חלק מהאסטרטגיה של מניעה צריך להיות מבצע אכיפה מקיף.

הילה קרן: שמענו פה דיבורים על תמיכות בתעשייה ודיבורים על פיצויים, צריך לקחת את זה בחשבון ולא לתת כספים למשקים שמתנהלים בעבריינות וזורקים גוויות של בעלי חיים באופן שמסכן את כולנו.

הילה קרן: נקודה אחרונה, ה-CDC בארצות הברית מעריך ש-75% מהמחלות הזיהומיות החדשות מגיעות מבעלי חיים.

הילה קרן: כדי לצמצם את הסיכון למגיפה הקטלנית הבאה, חייבים לצמצם את תעשיות החי, כפי שאמרו חברי הכנסת בתחילת הדיון.

הילה קרן: במיוחד בישראל שמחזיקה במקום הראשון והמפוקפק בעולם בצריכה של בשר עוף לנפש, הרבה מעבר להמלצות של משרד הבריאות.

הילה קרן: המדינה כבר הגישה לאו"ם מפת דרכים לתזונה בת קיימא, שכוללת בין היתר צעדים לצמצום צריכת הבשר, בהתאם להמלצות של משרד הבריאות.

הילה קרן: כבר בספטמבר הייתה אמורה לעבור החלטת ממשלה ליישום של מפת הדרכים.

הילה קרן: זה תקוע מסיבות לא ברורות, וחשוב שהוועדה תברר מדוע החלטה כל כך חשובה מתעכבת, ותוודא שהמהלך הזה מיושם.

הילה קרן: תודה רבה.

וליד טאהא: אני רוצה להודות לך הילה קרן, מנהלת פעילות ציבורית בעמותת אנימלס.

וליד טאהא: דוקטור נתן אלקין, מנהל מדעי בהתאחדות התעשיינים, בבקשה.

וליד טאהא: תתמצת את הדברים בשתי דקות

נתן אלקין: שלום לכולם.

נתן אלקין: אני המנהל המדעי של חברת ביוואק, אני כאן מטעם התאחדות התעשיינים כתעשיין.

נתן אלקין: אני ווטרינר מומחה למחלות עופות.

נתן אלקין: אני רק רוצה להוסיף לנושא המוכנות בנושא שפעת העופות, להכניס את ההיבט של תרכיבים של חיסונים.

נתן אלקין: זה נושא שהיום גם באיחוד האירופי וגם בישראל אנחנו נמנעים מלשלב תרכיבים כאמצעי מניעה כנגד מחלת השפעת.

נתן אלקין: כשאנחנו מדברים על מוכנות, נדרשת מוכנות של פיתוח אמצעי ניטור מבדיל בין להקות מחוסנות ללא מחוסנות, וקידום פיתוחם של תרכיבים.

נתן אלקין: זה נעשה בארצות הברית אחרי שנת 2015 שם מתו והושמדו 50,000,000 בעלי כנף בגלל אירוע שפעת עופות הנרחב ביותר שהיה בעולם.

נתן אלקין: היום גם האיחוד האירופי מדבר, צרפת שיושבת בנשיאות נציגות החקלאים של האיגוד האירופי מעלה לדיון את הנושא של חשיבה על שימוש בתרכיבים כאמצעי למניעה.

נתן אלקין: כשאני אומר תרכיבים, לא בהכרח לחסן את כל המשק, יש אפשרות לעשות הערכות סיכונים ולעשות חיסון חלקי וממוקד, כולל נקודות כניסה ויציאה.

נתן אלקין: הכל על פי הערכות סיכונים, למידה והבנה של האירועים.

נתן אלקין: בכל מקרה, זה נדרש כצורך במוכנות, ובזה אני אסיים.

נתן אלקין: תודה רבה.

וליד טאהא: תודה רבה גם לך.

וליד טאהא: אנחנו עוברים לדוקטור יואב פרלמן, החברה להגנת הטבע, מנהל מרכז הצפרות.

יואב פרלמן: שלום לכולם.

יואב פרלמן: אני רוצה להתחיל בהערכה רבה לכל מי שעסק בתפעול בשטח, רשות הטבע והגנים, קק"ל, כמובן משרד הבריאות, משרד החקלאות והמשרד להגנת הסביבה.

יואב פרלמן: יש מרכיב מאוד חשוב שצריך לדבר עליו מעבר למה שנאמר גם על ידי עמיתתי גל זגרון, הנושא של הכניסה המהירה לפעולה.

יואב פרלמן: ברגע שיש אינדיקציות ראשונות להתפרצות שפעת העופות, כמו שנעשה השנה שלקח יותר מידי זמן, צריך לקצר את זמן התגובה.

יואב פרלמן: זה בהחלט דבר שאפשר לעשות אותו על ידי העברת מידע מראש וגילוי של סימנים מוקדמים.

יואב פרלמן: הסימנים המוקדמים האלה יכולים לבוא אלינו מחו"ל, וצריך לחזק את הקשר עם הארגונים הרלוונטיים באירופה, שיכולים להתריע לנו על הגעה של שפעת עופות לפני שהיא מגיעה אלינו ולהיערך לזה מראש.

יואב פרלמן: זה שהייתה אצלנו התפרצות השנה זה לא מפתיע, זה היה ברור לגמרי למי שידע לקרוא את הנתונים מאירופה.

יואב פרלמן: זה דבר שבהחלט צריך להיערך אליו ולעשות אותו מראש.

יואב פרלמן: דבר נוסף, אני מחזק שוב את מה שאמרה גל זגרון, הנושא של הניטור האקטיבי, לנסות למצוא את הנגיף הזה לפני ההתפרצות הגדולה.

יואב פרלמן: זה דבר שצריך להיעשות, יש לזה תוכניות מגירה וצריך להפעיל אותן ברשות הטבע והגנים, צריך לעשות את זה.

יואב פרלמן: דבר חשוב נוסף זה נושא הבטיחות הביולוגית של עופות בר.

יואב פרלמן: כרגע עופות הבר, למשל באגמון החולה עם העגורים, למשל שקנאים שמאכילים אותם במקומות אחרים, קורמורנים בהרבה מקומות אחרים מאוד צפופים.

יואב פרלמן: ברגע שיש התפרצות, זה כמו אש בשדה קוצים.

יואב פרלמן: צריך לעשות סוג של בטיחות ביולוגית, שזה אומר יותר שטחים טבעיים, יותר מקומות חניה לציפורים הנודדות האלה, כי הן עוברות פה.

יואב פרלמן: זה לא 900,000, זה כמה מאות מיליונים מידי שנה.

יואב פרלמן: יש הרבה ציפורים שעוברות דרכנו וזו ברכה, צריך לעודד את זה אבל צריך לעשות את זה בצורה יותר בטוחה, להוריד את הצפיפות, להגדיל את היצע השטחים הפתוחים והשמורים.

יואב פרלמן: זה טוב גם לנושא האקלים ומגוון ביולוגי, יש לזה כל כך הרבה ממשקים חשובים, תיירות והכל.

יואב פרלמן: זה בהחלט דבר שצריך לקדם.

וליד טאהא: תודה רבה.

וליד טאהא: אני עובר לאורי נווה, רשות הטבע והגנים, סגן מנהל חטיבת מדע.

אורי נווה: אני רק רוצה להוסיף למה שיואב אמר, מדינת ישראל חתומה על סדרה של אמנות בינלאומיות להגנה על העופות הנודדים.

אורי נווה: מאחר וכל אחד פה מציג זווית מסוימת של האירוע, מישהו צריך לדבר בשם אותם עופות.

וליד טאהא: הוא דיבר בשמם, ביקש שטחים יותר נרחבים.

אורי נווה: אז אנחנו חושבים שהעופות האלה, כשהם מגיעים לארץ במהלך נתיב הנדידה שלהם, הם פוגשים הרבה מאוד מקומות שבעבר היו מקומות טבעיים והיום הם הפכו להיות או מתקני פאנלים סולאריים, או תשתיות אחרות.

אורי נווה: במקומות האלה צריך לאפשר גם לעופות הבר להיות במנוחה.

אורי נווה: זה מקטין את הלחץ ומגדיל את היכולת שלהם להתמודד עם מחלות.

אורי נווה: הצפיפות שהם סובלים ממנה וההאכלה שצוין פה, זה לא נובע מכך שמישהו מתנדב להאכיל אותם.

אורי נווה: בגלל הבעיות של הקונפליקטים החקלאיים, אנחנו נאלצים לפתור את זה בחלק מהמקרים באמצעות האכלה.

אורי נווה: על זה נצטרך לחשוב בשנים הקרובות, כי השקנאים שחלפו פה בישראל כנרגע נפגעים בצורה מאוד קשה והאוכלוסייה שלהם השנה ירדה ב-30% ביחס לשנים אחרות.

אורי נווה: אנחנו חושדים שיכול להיות שלשפעת הייתה השפעה על זה.

אורי נווה: לכן כשאנחנו מסתכלים בזווית ראייה של כמה עוף אנחנו צורכים או כמה ביצים יש על המדפים במכולת, כדאי גם שנתייחס לסביבה שאנחנו חיים בה.

אורי נווה: בסוף אם לא נתייחס אליה בצורה משמרת ובצורה שתאפשר לה לפחות את החלק הקטן, להתנהל בבריאות ובסביבה איכותית, איכות של מים וקרקע, אנחנו נמצא את עצמנו כל פעם נפגשים באותה מחלה ובמחלות קשות אחרות.

וליד טאהא: תודה רבה.

וליד טאהא: אני רוצה לעבור לדובר האחרון, דוקטור עמרי בונה, מנהל מרחב צפון בקק"ל.

עמרי בונה: תודה רבה.

עמרי בונה: חשוב להגיד שב-20 השנים האחרונות ידועות התפרצויות של שפעת העופות בקרב עופות בר כל מספר שנים.

עמרי בונה: בהחלט השנה לא רק בארץ, אלא גם באירופה ובצפון אמריקה היו מקרים קשים של שפעת העופות.

עמרי בונה: אנחנו צריכים להניח שגם בעתיד אנחנו צפויים לחוות תופעות כאלה של שפעת עופות בקרב עופות הבר.

עמרי בונה: בניגוד ללולים שבהם אפשר לנסות למנוע את ההתפרצות, בקרב עופות הבר זה בלתי אפשרי.

עמרי בונה: היכולת שלנו לשלוט בצפיפות שלהם היא מוגבלת, למרות שאנחנו צריכים לעשות הכל כדי להגביר את השליטה שלנו בנושאים האלה.

עמרי בונה: אני רוצה להצטרף לשני הדוברים הקודמים, רק מערכת שבה אנחנו מספקים לעופות הבר מגוון בתי גידול, מערכת של ניטור מקדים שתתן לנו את אותו פרק זמן של מידע על אפשרות להתפרצות קרובה, לעשות צעדים להיערך אליה.

עמרי בונה: בכל מה שקשור להתמודדות עם שפעת עופות בקרב עופות הבר, המשימה היא יותר מורכבת ויותר קשה.

עמרי בונה: זה לא דומה לפרוטוקולים המאוד ברורים שקיימים להתפרצות בלולים.

וליד טאהא: תודה רבה לך.

וליד טאהא: אנחנו נסיים, כבר 14:30.

וליד טאהא: כל אלה שביקשו לדבר ונבצר מאתנו לתת להם, מתבקשים למחול לנו.

וליד טאהא: אני רוצה להודות לך, חברת הכנסת יסמין פרידמן, זה באמת היה דיון חשוב ומשכיל מאוד.

וליד טאהא: בתקופת מגיפות, צריך באמת לתת תשומת לב מיוחדת גם למגיפות שעוברות דרך העופות, עופות בר, חיות וכל מיני דרכים.

וליד טאהא: כנראה שהמגיפה הייתה קשה וגרמה להמתת מספרים מאוד גדולים לעומת שנה שעברה.

וליד טאהא: כולם ילמדו ויפיקו את הלקחים מהאירוע.

וליד טאהא: יסמין, כמה משפטים לסיכום, בבקשה.

יסמין פרידמן: הדבר היחיד שהייתי רוצה זה שתשתמש בסמכות שלך כיו"ר וועדה ותקרא לכל הגופים להתאגד ולהגיש לוועדה ולך איזשהו מסמך על הפקת לקחים והיערכות לפעם הבאה.

יסמין פרידמן: היא תבוא, היא תגיע כנראה ממש בקרוב.

יסמין פרידמן: איך אנחנו בכל זאת למדנו לקח –

וליד טאהא: אני לא יודע אם יתאגדו, אבל אנחנו יכולים לדרוש.

וליד טאהא: זו דרישה קשה –

יסמין פרידמן: אני חושבת שאתה כן צריך לדרוש, אני לא חושב שזה קשה.

יסמין פרידמן: אני חושבת שזה הכרחי, אני חושבת שאנחנו חייבים לעשות את זה גם כדי להגן על בעלי החיים אבל גם כדי להגן על בני האדם.

יסמין פרידמן: המוטציה יכולה לעבור קפיצה –

וליד טאהא: אני סומך על הדברים שאמרה חברת הכנסת יסמין, מנהלת הוועדה לאה, אנחנו נדאג לבקש שיעשו את זה.

וליד טאהא: ננהל דיון ללא מגיפה, ללא מראות של עופות מתים כדי לדבר על הגידול, איך זה נעשה, באיזה תנאים.

וליד טאהא: אני רוצה להודות לך ולכל המשתתפים.

וליד טאהא: הישיבה נעולה.