ועדת ביטחון הפנים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 51, 2022-01-18 11:30

מירב בן ארי: שלום לכולם, אנחנו פותחים את הישיבה של הוועדה לביטחון פנים.

מירב בן ארי: היום 18 בינואר 2022, ט"ז בשבט תשפ"ב.

מירב בן ארי: הנושא: 1.

מירב בן ארי: הצעת צו לייעול האכיפה והפיקוח העירוניים ברשויות המקומיות (הוראת שעה) (שינוי התוספת הראשונה לחוק), התשפ"ב- 2021.

מירב בן ארי: 2.

מירב בן ארי: הצעת צו לייעול האכיפה והפיקוח העירוניים ברשויות המקומיות (הוראת שעה) (שינוי התוספת הראשונה לחוק) (מס' 2), התשפ"ב- 2022.

מירב בן ארי: יציג מהמשרד לביטחון פנים, ליאור מזרחי, ראש מינהלת מערכי אכיפה.

מירב בן ארי: בקשה אדוני.

ליאור מזרחי: (הצגת מצגת) צוהריים טובים גבירתי, חברים יקרים, תוכנית מערכי אכיפה עירוניים פועלת על בסיס החלטת ממשלה 1848 מחודש יוני 2010, רפורמה מהותית ויסודית לשיפור תחושת הביטחון והביטחון האישי של אזרחי ותושבי מדינת ישראל.

ליאור מזרחי: מערכי אכיפה עירוניים מורכבים מכוח שיטור ייעודי ומכוח פקחים עירוניים ייעודיים.

ליאור מזרחי: במסגרת אותה החלטה פורטו הייעודים של הכוח הזה, תפקידיו ועקרונות הפעלתו על בסיס מודל, והמגבלות החלות על הפעלתו של הכוח.

ליאור מזרחי: אני רץ ישר, גבירתי, כבר להחלטת ממשלה 631 מיום 14.11.2021.

ליאור מזרחי: בהמשך להחלטת ממשלה מס' 549 מחודש אוקטובר 2021 שעיקרה צמצום פערים בין החברה הערבית לבין כלל האוכלוסייה במדינת ישראל, קידם המשרד לביטחון פנים החלטת ממשלה מס' 631 למתן מענה ממשי לצורך קידום המאמץ הממשלתי להתמודדות ולמיגור הפשיעה במגזר הערבי.

ליאור מזרחי: עיקרי החלטת הממשלה: הפחתת תנאי הסף להצטרפות לתוכנית, 16,000 תושבים.

ליאור מזרחי: אני מזכיר שבתחילת הדרך ב-2010 תנאי הסף הראשוני היה 20,000 עד 250,000 תושבים.

ליאור מזרחי: במרוצת השנים, בהחלטת ממשלה ייעודית התוכנית הורחבה לערי הכרך, ולא הרבה אחרי כניסתו לתפקיד של השר גלעד ארדן איפשהו ב-2015 הוא הפחית את תנאי הסף ל-16,000 תושבים.

ליאור מזרחי: ככל שעמדנו על המתכונת הקודמת היו בעצם עוד 28 רשויות אופציונאליות להצטרפות.

ליאור מזרחי: כחלק מהצורך שציינתי קודם הופחת תנאי הסף בחברה הערבית ל-10,000 תושבים, בעצם מה שהגדיל את כמות הערים הפוטנציאליות להצטרפות מ-14 ל-37.

ליאור מזרחי: עוד פורט בהחלטת הממשלה על מתן קדימות לצירופן של רשויות בחברה הערבית.

ליאור מזרחי: אני מזכיר, כניסתן של הרשויות אל התוכנית בנויה על בסיס רכיב צורך שניגע בו בהמשך, אבל פה ההחלטה קובעת שתינתן קדימות לרשויות מהחברה הערבית.

ליאור מזרחי: היבט נוסף שההחלטה מתייחסת אליו, הגדלת הסיוע של המשרד לביטחון פנים בנושא של מימון פקחים מסייעים.

ליאור מזרחי: אני מזכיר שהמימון נע בין 25% ל-35% מעלות שכרם השנתית של הפקחים, למימון של 70%.

ליאור מזרחי: מבחינת ההחלטה ועיקריה, הכללת רשויות ערביות במגזר הערבי בתוכנית מערכי אכיפה עירוניים, שיטור עירוני, עשויה להוביל למניעת עבירות, בולטות ונוכחות מוגברת באזורים מועדים, הגברת המשילות, חיזוק המשילות בהיבט המדינתי ובהיבט הרשותי, שיפור איכות חיי התושבים, הנגשת שירותים ציבוריים, הגברת אמון הציבור, שיפור השירות, קיצור זמני תגובה לקריאות המתקבלות במוקד המשטרתי והעירוני ככל שקיים, מהתושבים, יצירת מנגנון תהליכי, הסדרת הליכי עבודה סדורים בין הרשות המקומית והמשטרה, שזה בעצם מכפיל הכוח המרכזי של התוכנית שלנו, שיתוף הפעולה בין הרשות המקומית ומשטרת ישראל, יצירת אכיפה אפקטיבית ויעילה, ניצול יתרון יחסי של כל צד.

ליאור מזרחי: כל צד מגיע עם היתרונות היחסיים שלו, משטרת ישראל עם הסמכויות הלאומיות והפקחים עם הסמכויות המקומיות לאכיפת חוקי עזר, והרחבת הסמכויות לפקחים המסייעים בכפוף לעמידתם בתבחינים שנקבעו בחוק, בעצם גם בין היתר יפנו את השיטור הקלאסי במשטרת ישראל לעסוק בייעודו.

ליאור מזרחי: מיקוד פעילות האכיפה בתחומי הרשות המקומית ובלבד.

ליאור מזרחי: אני מזכיר שהשיטור העירוני בהגדרתו פועל בתחום המוניציפאלי ובלבד, גם של השוטרים וגם של הפקחים.

מירב בן ארי: אתה לא צריך להיכנס למשמעות של שיטור.

מירב בן ארי: אתה מדבר עם מישהו שכבר שולט בפרטים.

מירב בן ארי: בוא נתקדם, חבל על הזמן.

מירב בן ארי: שיטור עירוני פה יקבל את כל הגיבוי.

ליאור מזרחי: אחלה.

ליאור מזרחי: תמונת מצב נכון להיום: התוכנית, כידוע, פועלת ב-73 ערים, ויחידה נוספת שמצויה בשלבי הקמה מתקדמים, העיר בית שמש שמייד עם סיום ההתארגנות הסופית תוגדר גם כן מבצעית.

ליאור מזרחי: אני מקווה שזה יקרה בקרוב מאוד.

ליאור מזרחי: נכון להיום המשרד מסייע ל-51 רשויות מתוך הרשויות שציינתי, במימון פקחים, מימון שנע בין 25% ל-35% מעלות שכר הפקחים על בסיס מפתח ועל פי מדרג מסודר.

ליאור מזרחי: פה אני רוצה ברשות

ליאור מזרחי: כם לצלול פנימה יותר לנושא שלשמו התכנסנו, תקציב להרחבת התוכנית בחברה הערבית.

ליאור מזרחי: סך תקציב שהוקצה למימון פקחים מסייעים בחברה הערבית לשנת 2022 - - -

ליאור מזרחי: הרשות שמה 25%?

ליאור מזרחי: לא, במקרה של החברה הערבית, גבירתי, אני מזכיר, אנחנו מעלים את המימון ל-70%, זאת אומרת שהרשות המקומית תשים 30%.

ליאור מזרחי: הרשות תשים 30% והמשרד ישים 70%.

ליאור מזרחי: אני מדבר אך ורק על נושא מימון שכרם של פקחים ובכפוף להעמדת מלוא כוח האדם וכללי הדיווח שנקבעו.

ליאור מזרחי: אנחנו נראה את זה בהמשך בטבלאות מסודרות.

מירי פרנקל-שור: מה התקציב?

מירי פרנקל-שור: התחלת לומר על התקציב.

ליאור מזרחי: התקציב לטובת מימון פקחים בחברה הערבית, שזה מתייחס גם לתשע שאותן אנחנו מבקשים מהוועדה לאשר, אותן רשויות שאנחנו מבקשים מהוועדה לאשר לצרף, ו-12 היחידות הפעילות הקיימות, ובהמשך נראה את הפירוט שלהן, אז רק לטובת הנושא הזה המשרד מקצה 10 מיליון שקלים.

מירב בן ארי: 10 מיליון שקלים למימון פקחים מסייעים.

מירב בן ארי: תקציב המשטרה, 12 רשויות, 52 מיליון שקלים שוטף ועוד 23 מיליון שקלים.

ליאור מזרחי: חד פעמי.

מירב בן ארי: ותשע רשויות נוספות, 26 מיליון שקלים שוטף, 14 מיליון שקלים חד פעמי.

ליאור מזרחי: הסכומים הגדולים בשני הסעיפים האחרונים מתייחסים בהיבט המשטרתי גם לקיימות וגם לאותן אלה שאנחנו מבקשים לצרף.

ליאור מזרחי: סך הכול אנחנו נראה בהמשך, ופה הנתון האחרון מבחינתנו, נכון להיום סך תקני כוח האדם בתוכנית מונים 999 שוטרים ו-971 שפה בנתון הזה, גבירתי, הוספתי גם את מה שאישרנו לאחרונה, את אותה הקצאת כוח אדם לטובת השיטור המועצתי.

מירי פרנקל-שור: כשאתה מדבר על כוח אדם, אתה מדבר באופן כללי?

ליאור מזרחי: בוודאי, בכלל התוכניות בכלל הארץ ופה השורה האחרונה מתייחסת גם לשיטור המועצתי.

ליאור מזרחי: אני סוכם את סך כוח האדם שהמשרד הקצה כמובן בכפוף לאישור - - -

מירי פרנקל-שור: מה סך כוח האדם שהוא הקצה לשיטור בחברה הערבי למועצות האלה?

ליאור מזרחי: ל-72, אנחנו תיכף נראה את זה בצורה מסודרת.

מירי פרנקל-שור: לא ל-72, ל-12 שאתה מבקש.

ליאור מזרחי: 12 כבר היו.

ליאור מזרחי: לא, אני לא מבקש עבור 12.

ליאור מזרחי: אנחנו מדברים על הוספה של תשע.

ליאור מזרחי: עבורם המשרד הקצה 72 תקני כוח אדם.

ליאור מזרחי: אנחנו נראה את זה תיכף בטבלה סדורה.

ליאור מזרחי: ניתן לראות פה את טבלת הרשויות על פי חלוקה למחוזות משטרת ישראל שבתחומן פועלת התוכנית, כולל חלוקה למגזרים, רשויות מעורבות.

ליאור מזרחי: סך הכול 74 רשויות.

מירי פרנקל-שור: לא הבנתי שדיברת על התקציב.

מירי פרנקל-שור: כמה תקציב עכשיו העמיד המשרד לביטחון פנים לרשויות שעומדות להצטרף?

ליאור מזרחי: אז אמרתי, יש פה את זה.

ליאור מזרחי: אני חוזר לזה.

מירי פרנקל-שור: באיזה שקף?

ליאור מזרחי: שקף מס' 5.

ליאור מזרחי: לטובת מימון פקחים המשרד הקצה סך הכול 13 מיליון שקלים.

מירי פרנקל-שור: ל-72?

ליאור מזרחי: לא ל-72.

ליאור מזרחי: אני עושה הפרדה.

מירי פרנקל-שור: תעשה לי הפרדה.

ליאור מזרחי: אני עושה את ההפרדה ותיכף נראה את זה במסגרת הטבלאות המסודרות.

מירי פרנקל-שור: בוא נדבר רק על הרשויות שכרגע עומדות להיכנס.

מירי פרנקל-שור: מה תקציב המשרד?

ליאור מזרחי: אפשר לראות את זה פה.

ליאור מזרחי: ציינתי, תקציב עבור תשע הרשויות הנוספות זה 26 מיליון שקלים פלוס שוטף 14 מיליון שקלים, זה בהיבט המשטרתי.

ליאור מזרחי: בסעיף הראשון, סך התקציב שהוקצה למימון פקחים בכלל החברה הערבית, שזה התשע פלוס 12, זה לא 10, זה 13 מיליון שקלים בסך הכול הכללי.

מירי פרנקל-שור: כמה נשאר לכם בקופה?

ליאור מזרחי: לא נשאר לנו בקופה.

מירי פרנקל-שור: אז מה יהיה עם רשויות אחרות שמבקשות להצטרף?

ליאור מזרחי: ככל שיוקצה תקציב ממשרד האוצר אנחנו נצרף עוד רשויות.

מירב בן ארי: ברור.

מירב בן ארי: כמו שהיה לי עם השיטור המועצתי.

ליאור מזרחי: נכון, בדיוק.

מירב בן ארי: אותו דבר.

מירב בן ארי: אני רציתי להכניס מחר ארבע רשויות שהיו מוכנות גם לשים כסף, ולא היה כסף, אבל הבטיחו לי שיהיה לי 12 ב-2023, אז כמה יהיה ב-2023 אם יהיה צורך?

מירב בן ארי: יש משהו?

ליאור מזרחי: תיכף תראו את הטבלה ותראו את המדרג.

ליאור מזרחי: ככל שאנחנו נקבל כסף תוספתי לטובת הנושא, נפעל לפי המדרג.

מירב בן ארי: בשיטור המועצתי, בהמשך למה שאמרה היועצת המשפטית, היה לי איזושהי הבטחה שיכנסו עוד 12 ב-2023.

מירב בן ארי: פה אין משהו שיודעים עליו.

ליאור מזרחי: לא משהו שאני יודע עליו.

מירב בן ארי: אז זה שווה לבדוק.

ליאור מזרחי: אני יודע שנעשתה איזושהי בדיקת היתכנות.

מירב בן ארי: אוקיי, בוא נראה קודם כל שזה באמת קורה.

ליאור מזרחי: בהחלט.

ליאור מזרחי: זה בעצם המבחן הגדול.

ליאור מזרחי: תיכף ניגע בזה.

מירב בן ארי: עד היום איפה יש שיטור עירוני?

מירב בן ארי: איזה רשות גדולה ערבית?

ליאור מזרחי: גבירתי, אלו בעצם 12 הרשויות בחברה הערבית שבתחומן - - -

מירב בן ארי: כבר יש?

ליאור מזרחי: אפשר לראות בעמודה השנייה מתי היחידה הוגדרה כמבצעית.

ליאור מזרחי: אני מזכיר, התוכנית יצאה לדרך כפיילוט ב-2011, ואחת הערים הראשונות שבתחומה התוכנית קמה היא בעיר נצרת, כבר ביוני 2011.

מירב בן ארי: אז 12, כבר יש להן?

ליאור מזרחי: כן.

ליאור מזרחי: אפשר לראות את כל הנתונים כולל, וזה אולי החלק המעניין, וזה בהקשר הישיר לשאלתך מירי, למה חיברנו את הנתון, כדי ליצור אחידות ושוויון בין כלל הרשויות בחברה הערבית, ולא לתת את אותה החלטת ממשלה 631 רק לרשויות המצטרפות אלא ליצור אחידות בין כל הרשויות הערביות, שזה ה-12 הקיימות פלוס התשע שאותן שאנחנו מבקשים לצרף.

ליאור מזרחי: העלינו את המימון לכל ה-21 רשויות.

ליאור מזרחי: אפשר לראות פה בעמודה השמאלית את גובה המימון החדש גם באותן רשויות שבתחומן התוכנית כבר פועלת.

מירי פרנקל-שור: מה זה אחוז השתתפות לשנת 2021–2025??

ליאור מזרחי: זה מה שהיה עד כה.

מירב בן ארי: עכשיו תיראי, יש כאלה שהוא מחליף להן.

מירב בן ארי: הוא עכשיו שם להן יותר כסף.

ליאור מזרחי: מירי, הצגתי בשקופית הראשונה שעד כה המשרד מימן בין 25% ל-35% מעלות שכר הפקחים השנתית.

ליאור מזרחי: בעקבות החלטת ממשלה 631 העלינו את המימון ל-70% לכלל הרשויות בחברה הערבית.

מירב בן ארי: זאת אומרת שגם רשות ששמה 35% עד כה, היא תרד קצת ואתם תיתנו יותר, או שאתה משאיר?

ליאור מזרחי: היא לא שמה עד עכשיו 35%.

מירב בן ארי: רהט?

ליאור מזרחי: רהט למשל עד כה קיבלה 35%, זאת אומרת שהיא נדרשה על חשבונה לממן 65%.

ליאור מזרחי: לצורך העניין, החל משנת 2022 היא תממן רק 30%.

מירי פרנקל-שור: שאתה אומר אחוז ההשתתפות לשנת 2025, של הרשות, לא של המשרד.

ליאור מזרחי: לא, לא, אחוז ההשתתפות, ה-25% זה של המשרד.

ליאור מזרחי: הגדלנו.

ליאור מזרחי: לצורך העניין בוא ניקח את השורה הראשונה, נצרת.

ליאור מזרחי: עד כה מימנו 25%.

ליאור מזרחי: החל משנת 2022 נממן 70% וכן הלאה.

מירב בן ארי: כן, כן.

מירב בן ארי: אני הבנתי את זה.

מירב בן ארי: זה דרמטי.

ליאור מזרחי: מאוד.

ליאור מזרחי: זה משמעותי מאוד.

ליאור מזרחי: זה יסייע רבות.

ליאור מזרחי: אני בוחר פה להתמקד בשינוי שנעשה ספציפית לגבי החברה הערבית.

ליאור מזרחי: אנחנו שינינו את נוסחת הניקוד שעל פיה - - -

מירב בן ארי: שזה לא לפי מספר התושבים אלא לפי מספר האירועים?

ליאור מזרחי: זה כן על פי מספר התושבים.

ליאור מזרחי: אמרנו קודם כל שתנאי הסף היה 16,000.

ליאור מזרחי: הורדנו אותו ל-10,000.

ליאור מזרחי: קיבלנו רשימה, נראה אותה בהמשך, של 37 רשויות.

ליאור מזרחי: באנו ושאלנו, רגע, איך נקבע מי ראשונה ומי שנייה?

ליאור מזרחי: יצרנו משוואה שגם הפעלנו במתכונת הישנה, שנקראת נוסחת רכיב הצורך, נוסחה שמורכבת מאיכות חיים וכלל העבירות שמתקיימות ברשות המקומית על סמך הנתונים שמופיעים למשטרת ישראל.

ליאור מזרחי: נתנו ציון בעצם לכל רשות, והרשות שקיבלה את הציון הגבוה ביותר, היא זו שקיבלה את הקדימות.

ליאור מזרחי: נוכל לראות את הציונים בשקופית הבאה.

מירב בן ארי: נגיד ג'סר שיש לה כמעט 15,000 תושבים, יש לה שבעה שוטרים, שבעה פקחים.

ליאור מזרחי: נכון.

מירב בן ארי: אוקיי, וכלל העבירות, 116.

מירב בן ארי: זה הכי גבוה, ג'סר.

ליאור מזרחי: נכון.

ליאור מזרחי: הציון הזה של כלל העבירות, ציון הצורך אפשר לראות שם, הוא הציון שקובע את סדר כניסתן של הרשויות לתוכנית.

מירב בן ארי: חבל שלא עושים את זה גם ברשויות היהודיות.

ליאור מזרחי: עשינו את זה.

ליאור מזרחי: ככה תמיד פעלנו.

מירב בן ארי: שזה גם על מספר התושבים וגם על מספר העבירות?

ליאור מזרחי: קודם כל מספר התושבים קובע אם אתה בכלל אופציונאלי להצטרפות או לא.

מירב בן ארי: נכון.

ליאור מזרחי: שאלת לגבי החברה היהודית.

ליאור מזרחי: נכון להיום התנאי להצטרפות הוא 16,000 תושבים ומעלה.

ליאור מזרחי: זה אומר, אתה פחות מ-16,000, אתה לא במשחק.

מירב בן ארי: ברור, ווואנס יש לך 16?

ליאור מזרחי: וואנס יש לך 16, לקחנו את כל האלה שהם 16 ויצרנו גם את המשוואה הזאת.

מירב בן ארי: גם שם קבעת.

ליאור מזרחי: גם שם קבענו.

ליאור מזרחי: אני בחרתי להתמקד פה במה שאנחנו דנים כעת ולא ליצור פה איזשהו בלבול, אבל ככל שאת רוצה, אני יכול לפרט גם.

מירב בן ארי: לא, לא, זה בסדר.

ליאור מזרחי: עד כמה שניתן לראות ולהבחין, אני הדגשתי את תשע הרשויות הראשונות.

ליאור מזרחי: אני מעדיף שנעבור אל השקופית הבאה כדי שנתמקד באותן רשויות הרלוונטיות.

מירב בן ארי: החדשות, אלה שמצטרפות.

ליאור מזרחי: החדשות שאותן אנחנו מבקשים לצרף.

ליאור מזרחי: אפשר לראות פה את סדר כניסתן של הרשויות מבחינת כלל עבירות והציון שעל פיו נקבעה קדימותן להצטרפות.

ליאור מזרחי: לשאלתך, מירי, ניתן לראות מטה את סך תקני כוח האדם שהמשרד מקצה לטובת משטרת ישראל.

ליאור מזרחי: ניתן לראות את אחוז ההשתתפות של המשרד לביטחון פנים בשנת - - -

מירי פרנקל-שור: כשאתה אומר מספר השוטרים, זה מטעם המשרד.

מירי פרנקל-שור: מספר הפקחים זה מטעם הרשות המקומית.

ליאור מזרחי: מטעם הרשות המקומית כשהמשרד משתתף במימונם.

ליאור מזרחי: בוא ניקח לדוגמה את ג'סר א-זרקא.

ליאור מזרחי: ג'סר א-זרקא נדרשת להעמיד שבעה פקחים.

ליאור מזרחי: שבעה פקחים במפתח של 130,000 שקל, להכפיל 130 ב-7 מתוך הסכום הכולל, 70% המשרד מממן, אבל לא בכדי הוספתי את ההערה למטה כדי שזה יובהר בצורה חד משמעית.

ליאור מזרחי: התשלום או הסכומים מותנים בהעמדת מלוא כוח האדם.

ליאור מזרחי: הווה אומר, כדי לקבל את מלוא המימון שמצוין מצד שמאל, הרשות המקומית מצידה מתחייבת להעמיד את כוח האדם, אחרת היא תקבל רק את החלק היחסי ולא את כל המימון.

מירי פרנקל-שור: זה לא רק עניין של מימון.

מירי פרנקל-שור: אם היא לא מעמידה את מלוא הפקחים, אז איך יכול המערך והמודל הזה להצליח ברשות המקומית?

ליאור מזרחי: את צודקת בהחלט.

ליאור מזרחי: ההפעלה המיטבית של הכוח ועמידתו ביעדיו תלויה בין היתר או יש לזה משקל כבד, בהעמדת כוח אדם מצד הרשות המקומית ומצד משטרת ישראל.

מירי פרנקל-שור: אני פשוט מעוררת את השאלה.

מירי פרנקל-שור: אם היא לא מצליחה להעמיד את מספר הפקחים שאתם הנחיתם, ואתם חושבים שכך יפעל השיטור העירוני, אז השאלה, אם היא לא מצליחה לעמוד בתנאי הזה למרות המימון, לגייס, וזה לא גיוס של הרבה פקחים, שתיכף אנחנו נדבר על זה, אז השאלה אם הרשות צריכה לקבל בכלל את המימון ולא להעביר את המימון לרשות שכן מבקשת להיכנס והיא יכולה להעמיד את מספר הפקחים?

ליאור מזרחי: את צודקת בהחלט ויש מנגנון סדור.

ליאור מזרחי: אני מזכיר כי זה חשוב מאוד.

ליאור מזרחי: אנחנו למודי ניסיון כפי שציינתי גם בפגישות הקודמות בינינו.

ליאור מזרחי: התוכנית כבר פועלת כעשר שנים.

ליאור מזרחי: יש המון תובנות.

ליאור מזרחי: לשאלתך, כן בהחלט.

ליאור מזרחי: יש מנגנון סדור שככל שרשות מקומית לא מעמידה את כוח האדם, דרך אגב, זה גם נכון בצד המשטרתי.

ליאור מזרחי: ככל שרשות מקומית לא מעמידה את כוח האדם הדרוש להפעלה מיטבית של הכוח הזה, בסמכות המשרד באמצעות מנגנון סדור לזמן את הרשות המקומית, להתריע בפניה עד לכדי הוצאתה מהתוכנית והפניית המשאבים שהוקצו, לטובת הוספת רשות אחרת שכן יכולה, כן רוצה, כן מעוניינת.

ליאור מזרחי: אני מזכיר שבבסיס התוכנית שלנו, וזה משהו שהוא מאוד חשוב, ההשתתפות בתוכנית היא השתתפות וולונטרית.

ליאור מזרחי: לא בעבר, לא בהווה ואין בכוונתנו בעתיד לכפות את עצמנו כמשרד על שום רשות, זאת אומרת שלצורך העניין ככל שיתקבל היום האישור מהוועדה, אנחנו נתאם אל מול ראשי הרשויות ובעלי העניין במשטרת ישראל דיון התנעה שבו נפרוס את משנתנו לגבי התוכנית, נציג בפני ראש הרשות המקומית מה נדרש ממנו להעמיד.

ליאור מזרחי: ככל שהוא ישתף פעולה, יחתום על הסכם ויקדם את העמדת כוח האדם והמשאבים הדרושים לתוכנית, איך אומרים, אהלן וסהלן.

ליאור מזרחי: ככל שלא ישתף פעולה, יגיד חבר'ה, גדול עלי, לא יכול - - -.

ליאור מזרחי: אנחנו גם עשינו איזושהי פעולה מקדימה.

ליאור מזרחי: כדי לבדוק את יכולתן של אותן רשויות שציינתי להצטרף אל התוכנית, עשינו איזושהי בדיקת היתכנות.

ליאור מזרחי: פנינו לראשי הרשויות בכתב.

ליאור מזרחי: דרשנו לקבל בכתב איזושהי התחייבות מצד ראשי הרשויות שאומרים, כן, רוצה אני.

ליאור מזרחי: כן, אני אעמיד מה שצריך.

מירי פרנקל-שור: השאלה מה הוועדה מתבקשת לאשר?

מירי פרנקל-שור: האם היא מתבקשת לאשר רק את ההכללה או שהיא אומרת, אם באמת בסופו של דבר הרשות לא מעמידה את מספר הפקחים, השאלה אם הרשות צריכה - - -

מירב בן ארי: אנחנו צריכים לעקוב.

מירי פרנקל-שור: אני חושבת שעד שלא יוסדר הנושא הזה, הוועדה לא צריכה לאשר.

מירב בן ארי: מה זה לא מוסדר?

מירב בן ארי: אם אני לא אאשר, איך הם יסדירו?

מירי פרנקל-שור: זה צריך להיות מוסכם.

מירי פרנקל-שור: כל העבודה צריכה להיות לפני שהוועדה מתבקשת לאשר.

ליאור מזרחי: לא מדויק משפטית.

ליאור מזרחי: החוק קובע שאסור לי - - -

מירי פרנקל-שור: אתה לא יכול להעביר להם את המימון, אבל אתה בודק את ההיתכנות.

מירי פרנקל-שור: לא את ההיתכנות אחר כך.

ליאור מזרחי: לא, עשיתי כבר את ההיתכנות.

ליאור מזרחי: אמרתי קודם, עשיתי ויש לי פה תשובות בכתב.

מירי פרנקל-שור: אני הבנתי שאמרת שאחרי שאנחנו נאשר, אז תתבצע בדיקת ההיתכנות.

ליאור מזרחי: לא, לא.

ליאור מזרחי: סליחה, אם לא הבנת אותי, אני חוזר על דבריי.

ליאור מזרחי: עשיתי את בדיקת ההיתכנות ואני מגיע לכנסת לדיון אחרי שכבר בדקתי את ההיתכנות באותן רשויות.

מירב בן ארי: זה כמו עם השיטור המועצתי.

מירב בן ארי: היו ארבע רשויות שאמרו שהן לא יכולות לעמוד בזה.

ליאור מזרחי: נכון.

מירב בן ארי: אני מאמינה שבאים ובודקים.

מירב בן ארי: אם הרשות באה ואומרת לו, רוצה אני ויכולה אני, אנחנו ניתן להם לעבוד.

מירב בן ארי: הם הראשונים שיצרו את זה.

מירב בן ארי: זה תקציב של המשרד.

מירי פרנקל-שור: לא, אבל היא הנותנת שהמשרד אחר כך לא יכול להעביר מימון פרופורציונאלי למספר הפקחים שהם העבירו.

סמיר אמארה: גבירתי, תרשי לי ברשותך.

מירב בן ארי: רק תגיד מי אתה.

סמיר אמארה: אני עורך דין סמיר אמארה, עוזר ראש מועצה מקומית כפר כנא.

סמיר אמארה: אנחנו מהתשע שצריך להקים כבר את המערך בתוך - - -

מירב בן ארי: כן, כן.

סמיר אמארה: קצת נתונים מהמועצה אצלנו בכפר כנא.

סמיר אמארה: כבר אנחנו הסדרנו עניין חוק העזר בתוך הרשות.

סמיר אמארה: אנחנו מוכנים כרשות לקלוט את המערך.

סמיר אמארה: זה בכפר כמעט מופעל אבל לא בדרך סדורה, בגלל שאין לנו את השילוב הזה בין יחידת פיקוח עירוני ברשות והיחידה של המשטרה.

סמיר אמארה: יש לנו כבר מערך שפועל אבל לא כפוף לחוק העזר שהקמנו, אז בטוח בשילוב המערך עם המשטרה אנחנו תוך יומיים עם המשטרה יוצאים להפעיל את התוכנית הזאת.

סמיר אמארה: פקחים כבר יש לנו, מערך שלם יש לנו.

סמיר אמארה: אנחנו מוכנים להפעיל את המערך הזה.

ליאור מזרחי: ראשית, זה מבורך מה שאתה אומר, אבל איזושהי הסתייגות קלה.

ליאור מזרחי: אני מזכיר שהתוכנית הזאת, א', פועלת על בסיס חוק, ו-ב', פועלת על בסיס תפיסת הפעלה מאוד מוגדרת וברורה.

ליאור מזרחי: למה אני מעלה את זה כעת?

ליאור מזרחי: כי אני לא מכיר את הנפשות שעליהן אתה מדבר בכפר כנא.

ליאור מזרחי: ישנם תנאים להעסקתם של פקחים במסגרת שיטור עירוני.

ליאור מזרחי: צריכים לעבור הכשרה, צריכים לעבור בדיקה.

ליאור מזרחי: הרשות המקומית מצידה צריכה להעמיד את האמצעים הדרושים.

ליאור מזרחי: יכול להיות שהם קיימים.

ליאור מזרחי: יש פה איזושהי פרוצדורה שהיא לא בהכרח as is.

ליאור מזרחי: הלוואי שיהיה לנו פה קיצורי דרך, ו-ב', יש כוח אדם שבאמת נוכל להפעיל אותו על פי החוק ועל פי התנאים הדרושים.

ליאור מזרחי: מבורך.

מירב בן ארי: אוקיי, בוא נמשיך.

ליאור מזרחי: אוקיי.

ליאור מזרחי: כפי שציינתי קודם, אלה הם תשעת הרשויות שאנחנו מבקשים את אישור הוועדה לצירופן לתוספת הראשונה.

מירב בן ארי: אז כמה בסך הכול התקציב של הדבר הזה?

מירב בן ארי: זה ה-5 מיליון?

ליאור מזרחי: זה לטובת המימון של אותן תשע.

ליאור מזרחי: מירב, אני לא רוצה לבלבל אותך.

מירב בן ארי: לא, אל תבלבל אותי.

מירב בן ארי: תשע הרשויות החדשות - - -

ליאור מזרחי: תשע הרשויות החדשות, המשרד מקצה 72 תקני משטרה.

ליאור מזרחי: המשרד מממן לאותן תשע רשויות סך כולל של 5.1 מיליון שקלים למימון פקחים.

ליאור מזרחי: אם נחזור לשקופית מס' 5, אז אני מזכיר שגם המשרד מממן עוד 26 מיליון שקלים שוטף פלוס 14 מיליון שקלים חד פעמי לצד המשטרתי.

מירב בן ארי: כן, לבנות את התחנות, ציודים?

ליאור מזרחי: כוח האדם, ההכשרות שלו והאמצעים הדרושים, לרבות ביצוע התאמות במבנה שיוקצה על ידי הרשות המקומית.

מירב בן ארי: עד היום יש לך רק 12?

ליאור מזרחי: 12 מתוך 74.

מירב בן ארי: כל התשע הן חדשות?

ליאור מזרחי: כל התשע הן חדשות, מירב.

מירי פרנקל-שור: ג'סר היא בין התשע שמתבקשים - - -

ליאור מזרחי: נכון, זאת אומרת סך הכול יהיו 21 ככל שנאשר את התשע, וככל שתשע הרשויות הללו, אכן תופעל בתחומן היחידה.

מירב בן ארי: אז כל מה שפועל עכשיו נגיד בג'סר זה רק משטרה, אין שיטור עירוני.

ליאור מזרחי: נכון, שזה אולי בעצם מכפיל הכוח הגדול והמרכזי.

מירב בן ארי: איך רשות כמו ג'סר עומדת בזה כלכלית?

ליאור מזרחי: בשביל זה היה לנו את המימון ל-70%.

מירב בן ארי: מי מודד?

מירב בן ארי: מי בודק?

מירב בן ארי: ידווח לוועדה על התקדמות?

מירב בן ארי: מה לוחות הזמנים?

ליאור מזרחי: שאלת מי בודק ומי מדווח.

ליאור מזרחי: המשרד מעביר לכנסת ישראל דיווח חציוני על כלל הפעילות של המערך.

ליאור מזרחי: זה דבר אחד.

ליאור מזרחי: דבר שני, במסגרת הפיילוט, ואני מקווה שאוטוטו, מירב, ניפגש להפיכת הוראת השעה לחוק של קבע.

מירי פרנקל-שור: מתי אתם מביאים לכנסת את הוראת הקבע?

ליאור מזרחי: קיבלנו כבר את ההערות הציבור.

ליאור מזרחי: אולי היועמ"ש יוכל לתת התייחסות לזה.

ליאור מזרחי: אני מקווה שזה יקרה די בקרוב.

ליאור מזרחי: דבר שני, אני מזכיר שהמשרד נדרש לבצע מחקר מלווה לתוכנית וכמובן המחקר הזה יחול גם על הרשויות שבתחומן אנחנו נפעיל את התוכנית, זאת אומרת על כלל הרשויות שבמסגרת תוכנית שיטור עירוני ומועצתי.

מירי פרנקל-שור: יש להם אמות מידה איך אתם בוחנים את ההצלחה של השיטור העירוני?

ליאור מזרחי: כן, אבל אני מעדיף שהמדען יענה על זה, לא אני.

ליאור מזרחי: בהחלט יש.

מירב בן ארי: אוקיי.

מירב בן ארי: מה לוחות הזמנים?

ליאור מזרחי: מכיוון שזה משתנה מרשות לרשות, בגדול, הצגתי לך את זה בשיטור המועצתי.

ליאור מזרחי: אני יכול לומר את זה בעל פה.

ליאור מזרחי: יש איזשהו ציר זמן.

ליאור מזרחי: אחרי שנאשר בכנסת את הצטרפותן של אותן רשויות, אנחנו נגיע לבצע דיון התנעה ברשות המקומית.

מירב בן ארי: בכל רשות יתקיים דיון התנעה?

ליאור מזרחי: בכל רשות יתקיים דיון.

מירב בן ארי: אתה נמצא שם?

ליאור מזרחי: אני מוביל את דיון ההתנעה יחד עם השותף שלי, ראש מדור שיטור עירוני במשטרת ישראל.

ליאור מזרחי: אנחנו מגיעים, מכנסים את כלל בעלי העניין גם ברשות המקומית וגם במשטרה על מנת להפוך את הנושא הזה שאנחנו לשמו התכנסנו, לרשמי.

ליאור מזרחי: בסיומו, ככל שאנחנו מבינים שאכן קיימת ההיתכנות, המשרד מעביר הסכם לרשות המקומית, שבעצם מתחייב בשם משטרת ישראל להעמדת תקינה ואמצעים, והרשות המקומית מצידה מתחייבת להעמיד את התקינה וכוח האדם הדרושים.

ליאור מזרחי: פה אנחנו בעצם פועלים בשני ערוצים מקבילים, בערוץ המשטרתי, העמדת הכוח, גיוס, השמה, הכשרה, ובצד העירוני, בקצה אנחנו מפגישים את שני הכוחות הללו, העירוני והמשטרתי לכדי אימון הקמה משותף, לראשונה, שבסיומו היחידה בעצם מוגדרת כיחידה מבצעית.

ליאור מזרחי: פה לא תם חלקינו של המינהלת ושל המדור.

ליאור מזרחי: זה גם המעקב והבקרה השוטף מצידנו כמשרד, כמינהלת מערכי אכיפה עירוניים לוודא, לבדוק שאכן הכוחות הללו גם בצד העירוני וגם בצד המשטרתי פועלים על בסיס החוק ועל בסיס תפיסת ההפעלה.

מירב בן ארי: הבנתי, אוקיי.

ליאור מזרחי: מה שאמרתי זה זהה לחלוטין גם לגבי המועצות האזוריות.

מירב בן ארי: אוקיי.

מירב בן ארי: אנחנו נעלה את איילת, היועצת המשפטית של הוועדה.

מירב בן ארי: היא בזום.

איילת לוי-נחום: כמה הערות.

איילת לוי-נחום: הערה אחת מתייחסת לדברים שדיבר עליהם ליאור.

איילת לוי-נחום: אנחנו כמובן הפצנו מסמך לוועדה שמפרט את כל הרקע.

איילת לוי-נחום: אני לא אחזור על זה כי כולכם מכירים, אבל צריך לקחת בחשבון שיש מספר רשויות מקומיות ערביות כמו ג'דיידה מכר, יפיע, כפר קרע, מג'אר, ריינה שביקשו בעבר להיכלל בפרויקט של השיטור העירוני ולא נכללו מטעמי תקציב שהועמד להכללת הרשויות בפרויקט הזה, כך שבצווים שמונחים כרגע על שולחן הוועדה, עדיין הרשויות האלה לא נכללות ושווה לוועדה לעמוד על המאמצים להכליל את הרשויות האלה ברשימת הרשויות.

איילת לוי-נחום: יש גם רשויות נוספות שביקשו להיכלל בתוכנית כמו כבול, פורדייס, שעב ועוספיה, שלא נכללו בגלל קריטריון שעמד בזמנו על 16,000 איש כמו שציין ליאור, וכרגע ירד.

איילת לוי-נחום: אני מבינה שהרשויות האלה אמורות להיכנס בהמשך אבל שווה לעקוב אחרי העניין הזה.

איילת לוי-נחום: נקודה נוספת, ליאור הזכיר את החלטת הממשלה 631 שמלווה את תשע הרשויות שמבקשים להוסיף.

איילת לוי-נחום: החלטת הממשלה מדברת גם על הכללת רשויות דרוזיות וצ'רקסיות, ואני רואה שבצו הנוכחי אין תוספת לרשויות האלה, כך שכרגע בחוק השיטור העירוני מופיע רק דאלית אל-כרמל.

איילת לוי-נחום: שווה להתייחס לעניין הזה.

איילת לוי-נחום: הנקודה האחרונה, ליאור דיבר על המאמצים שעושה המשרד לביטחון פנים להתאים בעצם את מודל השיטור העירוני שחל ברשויות הערביות למאפיינים של אותן רשויות.

איילת לוי-נחום: אני רוצה להתייחס לקושי שעלה גם בוועדה לענייני החברה הערבית.

איילת לוי-נחום: בדיונים שנערכו שם עלה קושי בהפעלת אכיפה מקומית בשל קירבה משפחתית שקיימת ברשויות האלה לפקחים תושבי הרשות.

איילת לוי-נחום: אני מבינה שהטענה הזאת עלתה גם בעבודה שהכין מרכז המידע והמחקר של הכנסת ביחס לתשובות שהתקבלו מהרשויות על קושי בהפעלת אכיפה מקומית ברשויות האלה בגלל סוגיית קרבת המשפחה.

איילת לוי-נחום: אני מציעה שהוועדה תיתן את הדעת גם לנושא הזה.

איילת לוי-נחום: זהו, אלה שלושת הנקודות שהן תוספת לדברים שכבר נאמרו ואני לא אחזור עליהם.

מירב בן ארי: תודה, איילת.

מירב בן ארי: ג'רי מהממ"מ, בקשה.

ג'רי אלמו: שלום, אני ממרכז המחקר והמידע של הכנסת.

ג'רי אלמו: איילת מהייעוץ המשפטי וגם ליאור כבר אמרו את רוב הדברים שרצינו להגיד.

ג'רי אלמו: אני רק אתייחס בנקודה אחת קטנה לגבי הערכת האפקטיביות של התוכנית.

ג'רי אלמו: במסמך שפרסמנו התייחסנו לזה בצורה יותר גדולה ואמרנו שיש כמה דרכים למדוד אפקטיביות של תוכנית.

ג'רי אלמו: אחת מהן היא בעצם למדוד את היקף העבריינות לפני ואחרי הקמת התוכנית, וזה מה שעשינו בהקשר לשיטור העירוני.

ג'רי אלמו: הבדיקה העלתה שבהתייחס להסתכלות כלל-ארצית ראינו שיש ירידה בעבירות הליבה שהשיטור העירוני מטפל בהן אחרי הקמת השיטור העירוני.

ג'רי אלמו: ראינו שברשויות יהודיות גם הייתה ירידה גדולה ומובהקת במספר העבירות, ואילו ברשויות הערביות ראינו שדווקא הייתה עלייה בעבירות אחרי הקמת השיטור העירוני.

ג'רי אלמו: בהתייחס לממצאים האלה רצינו לשאול את המשרד לביטחון פנים כיצד הם מתכוונים לעשות בחינה למדידת אפקטיביות לתוכנית ובאיזה אופן.

ג'רי אלמו: גם חשוב לציין שבעצם עלייה או ירידה בהיקף העבירות לא בהכרח משקפת עלייה בהיקף העבריינות.

ג'רי אלמו: היא גם יכולה לשקף עלייה בהיקף האכיפה.

מירב בן ארי: מעניין.

מירב בן ארי: אוקיי ג'רי, עוד הערות?

ג'רי אלמו: זהו.

מירב בן ארי: אוקיי, תודה.

מירב בן ארי: אני רוצה שתתייחסו לדברים שנאמרו גם על העלייה בפשיעה וגם מה שאמרה היועצת המשפטית, איילת, על העניין של קרבת משפחה.

ליאור מזרחי: אני מזכיר שג'דיידה מכר כשפנתה אלינו בזמנו, לא עמדה בתנאי הסף.

מירב בן ארי: שזה מספר התושבים?

ליאור מזרחי: אז זה היה 16,000.

ליאור מזרחי: כשהורדנו את זה ל-10,000, היא מופיעה.

ליאור מזרחי: מבחינת ניקוד הצורך היא לא עומדת בין התשע שאותן אנחנו מבקשים.

מירב בן ארי: ההחלטה לבחור את הרשות, זה גם ירד ל-10,000 וזה גם מבחינת מספר המקרים?

ליאור מזרחי: מבחינת ניקוד הצורך.

מירב בן ארי: אבל ג'דיידה זה אחד המקומות הקשים של המשרד.

ליאור מזרחי: אנחנו לא קבענו את הנתונים.

ליאור מזרחי: יש נתונים שנלקחו מתוך המערכות המשטריות.

מירב בן ארי: זאת אומרת שהנתונים של ג'סר הם יותר קשים משם.

ליאור מזרחי: כן.

ליאור מזרחי: דרך אגב, אני מניח שאפשר לראות.

ליאור מזרחי: אמרנו קודם ג'דיידה מכר, היא במספר 15.

מירב בן ארי: גבוה בציון אתה אומר.

ליאור מזרחי: אפשר לראות את הציון שלה ביחס לאלו שמעליה וביחס לאלו שמתחתיה.

מירב בן ארי: אתה בחרת תשע.

ליאור מזרחי: אני בחרתי תשע.

ליאור מזרחי: יכולתי לבחור יותר, יכולתי לבחור פחות.

ליאור מזרחי: אני התכנסתי גם לתקציבים שהוקצו.

ליאור מזרחי: אני לא רוצה לחזור על הדברים אבל תקציב הוא לא רק כוח האדם המשטרתי אלא כל אותם דברים נוספים שציינתי.

ליאור מזרחי: לגבי הסעיף הנוסף שהתייחסה איילת, החלטת ממשלה 631 שמדברת על דרוזים וצ'רקסים, נכון, אבל אפשר לראות פה שיקוף תמונת מצב של כל הרשויות כולל הדרוזיות והצ'רקסיות שעומדות בתנאי הסף, זאת אומרת שיכול להיות שניקח שם של רשות, אני לא זוכר בעל פה - - -

מירב בן ארי: עוספיה היא 21.

ליאור מזרחי: יכול להיות גם מצב של רשות של דרוזים או צ'רקסים שלא עומדת בתנאי הסף, היא פחות מ-10,000 תושבים.

מירב בן ארי: עד מג'דל שמס, עד מספר 30 שלך, התושבים בסדר, מעל 10,000.

מירב בן ארי: מה שמשפיע זה באמת האירועים של איכות החיים.

ליאור מזרחי: מירב, אפשר להסתכל על כל הטבלה עד מס' 37.

ליאור מזרחי: כל 37 הרשויות שמופיעות פה בטבלה הן מעל 10,000 תושבים.

מירב בן ארי: כן, זה מה שאמרתי.

ליאור מזרחי: אפשר לראות גם שזה מבוסס על נתוני למ"ס המעודכנים ביותר.

מירב בן ארי: פשוט מעבר למספר התושבים הוספת כאן את הנתון של האירועים ושל שלל העבירות.

ליאור מזרחי: כן.

מירב בן ארי: אם בג'סר יש 116 ובירכא יש 32, יש הבדל.

מירב בן ארי: אוקיי, הבנתי.

ליאור מזרחי: הדבר האחרון שהעלו לגבי נושא של ניגוד עניינים - - -

מירב בן ארי: כן, של המשפחות.

ליאור מזרחי: אני רוצה את ההתייחסות של ראש מדור שיטור עירוני.

מירב בן ארי: בקשה.

שחר חמדי: צוהריים טובים, אני אתן התייחסות לשתי נקודות, אחת זה באמת הקרבה.

שחר חמדי: אנחנו אחראים על ההפעלה המבצעית, מן הסתם.

שחר חמדי: במקום שמפקד היחידה מזהה איזשהו קושי של הפקחים לפעול בשטח המוניציפאלי, עשינו את זה במענה שגם נתנו.

שחר חמדי: במספר יחידות פשוט גויסו פקחים שלא גרים ביישובים הערבים.

מירב בן ארי: שלא גרים באותו ישוב.

שחר חמדי: שלא גרים ביישוב, וככה הם פועלים ואין פה לא ניגוד עניינים ולא שום מתח מובנה.

שחר חמדי: ככה פתרנו את זה.

ליאור מזרחי: דרך אגב, זה לא סוד, אני יכול לציין אפילו שמות של רשויות שזו הפעולה שעשו כדי למנוע את הקושי הזה.

ליאור מזרחי: דרך אגב, כהערה ולא כדי לפתוח את זה לדיון, הקושי הזה יכול להתקיים.

מירב בן ארי: גם אצל היהודים.

ליאור מזרחי: גם בחברות אחרות, בדיוק.

שחר חמדי: אנחנו רואים את זה ביישובים יהודיים, שגם זה קורה.

שחר חמדי: גם שם אותו פקח מועבר או מורחק או מופסקת עבודתו.

שחר חמדי: הוא מועבר למשרה אחרת ומגייסים אחר במקומו.

שחר חמדי: ההתייחסות השנייה זה לגבי עלייה בדיווח, אז במקום שאין משטרה, במיוחד במגזר הלא-יהודי, אז גם אין דיווח.

שחר חמדי: במקום שנכנסים כוחות משטרתיים לאותו אזור שקודם לא היה, אז מן הסתם יש יותר דיווח.

שחר חמדי: יש יותר שירות ויותר אמון ויותר חשיפה ולכן הנתונים עולים.

שחר חמדי: אני יכול להגיד את זה כמשהו שהוא חוצה גבול, חוצה יישובים.

שחר חמדי: בניגוד ליישובים היהודים, אם ניקח את רעננה שיש שם תחנת משטרה, אז יש שם דיווח וכדומה, וכשנכנסת יחידת משטרה נוספת, נתוני הפשיעה יורדים בטח בשיטור העירוני.

שחר חמדי: במקומות שלא היה לפני זה משטרה או היה שם פחות משטרה, ביישובים במגזר הלא-יהודי, אז כשנכנסת יחידה חדשה, נתוני הדיווח ועלים ולכן יש עלייה.

מירב בן ארי: אני אנצל את זה שהוועדה הזאת חדשה ואנחנו נפקח.

מירב בן ארי: הנתונים, אתם תביאו לוועדה על השיטור.

מירב בן ארי: עד עכשיו הממ"מ עשו כשלא הייתה ועדה.

מירב בן ארי: כעת, משאישרנו גם את הצו המועצתי לרשויות אזוריות וגם לזה, אתם תדווחו לפה על מספר העבירות.

מירב בן ארי: נעשה נוהל מסודר.

ליאור מזרחי: אני מזכיר, בימים אלו מינהלת מערכי אכיפה בתאום עם מדור שיטור עירוני באמצעות הייעוץ המשפטי של המשרד ושל משטרת ישראל, אמורים די בקרוב להעביר את הדיווח החציוני עבור חציון ב' של שנת 2021.

ליאור מזרחי: תוכלי לראות שם, גבירתי, את כל - - -

מירב בן ארי: מתי אתם אמורים - - - ?

ליאור מזרחי: זה בשלבי גיבוש אחרונים.

ליאור מזרחי: זה כמובן מועבר באמצעות הייעוץ המשפטי ובשם השר.

מירב בן ארי: בסדר.

מירב בן ארי: אורלי מהממ"מ.

אורלי אלמגור לוטן: ליאור דיבר על זה שיש דגש לעבירות איכות חיים בחברה הערבית.

אורלי אלמגור לוטן: השאלה זה למה דווקא עבירות איכות חיים ולא עבירות של אלימות?

מירב בן ארי: אורלי, עוד משהו?

אורלי אלמגור לוטן: הוא התייחס קודם, לא קלטתי את שמו, למה שג'רי העירה, שיש עלייה בהיקף הדיווחים, והסביר למה, אבל אז זה לא ענה לשאלה של ג'רי.

אורלי אלמגור לוטן: איך בעצם מתקדמים להתמודד עם זה כשמודדים את האפקטיביות ביישובים הערבים?

מירי פרנקל-שור: ההתייחסות לעבירות איכות חיים זו החלטת ממשלה.

מירי פרנקל-שור: התמהיל שנקבע בהחלטת הממשלה בין עבירות איכות חיים לבין עבירות שדווחו למשטרה - - -

ליאור מזרחי: מירי, עוד לפני ההחלטה, מה הרציונל שעמד בהקמת המערכים הללו?

ליאור מזרחי: הרציונל שעמד בהקמת המערכים הללו, יצירת כוח אכיפתי תוספתי.

מירי פרנקל-שור: בוא נגיד שהחוק קבע אבל הוא גם הוסיף את הנושא של אלימות.

ליאור מזרחי: במרחב הציבורי.

מירי פרנקל-שור: נכון, אבל יש החלטת ממשלה שכבר לא נותנת שיקול דעת למשרד לביטחון פנים.

מירי פרנקל-שור: החלטת הממשלה מדברת על 60% לטובת עבירות איכות חיים.

ליאור מזרחי: נכון.

מירי פרנקל-שור: לכן המשרד לביטחון פנים נותן את הדגש על עבירות איכות חיים.

מירי פרנקל-שור: זה לא קשור לשיקול דעתם של המשרד לביטחון פנים.

אורלי אלמגור לוטן: מירי, זה הוצג כאיזושהי התאמה כרגע לרשויות הערביות.

ליאור מזרחי: ניתן לראות בשקופית מס' 9, ההתאמה היחידה שנעשתה בהיעדר דיווח בחברה הערבית, הנוסחה במתכונת הישנה עמדה על 60% עבירות איכות חיים ו-40% עבירות פע"ר בחברה הערבית.

ליאור מזרחי: 40% הנוספים זה שיעור כלל העבירות שמדווחות ברשותה מקומית.

ליאור מזרחי: זו ההתאמה הספציפית שנעשתה לגבי חברה ערבית על מנת לשקף תמונת מצב רחבה יותר לגבי הצורך בהקמת המערכים בתחומי הערים הללו.

מירב בן ארי: אוקיי.

מירב בן ארי: אין כרגע החלטה על 2023, להגדיל את שיטור עירוני בעוד רשויות?

ליאור מזרחי: גבירתי, אני מניח שאת מכירה ומכירה טוב ממני.

ליאור מזרחי: הגדלה/הרחבת התוכנית בראש ובראשונה מותנית בתקציבים ייעודיים שיופנו לטובת המשרד לביטחון פנים.

ליאור מזרחי: ככל שיוקצו תקציבים נוספים, אנחנו נצרף.

מירי פרנקל-שור: זה שאלה יותר רחבה.

ליאור מזרחי: בוודאי.

מירב בן ארי: אוקיי.

מירב בן ארי: עכשיו תגיד לי את הרציונל גם של עבירות איכות חיים.

ליאור מזרחי: בקשה שחר.

שחר חמדי: השיטור העירוני לא בא להחליף את כוחות המשטרה שפועלים.

שחר חמדי: הם באים לתת מענה למשהו שהוזנח או לשיטת ראשי הרשויות בזמנו שהוזנח, וזה כל נושא עבירות איכות החיים והאלימות במרחב הציבורי.

מירי פרנקל-שור: זה המטרה של החוק - - -

שחר חמדי: זו הייתה המטרה המקורית, בדיוק לא ליצור עוד משטרה קלאסית שתטפל ותתמודד עם אותם תחומים שתחנת המשטרה מתמודדת, אלא לתת כוח נוסף לנישה שמאוד עניינה את ראשי הרשויות כדי שיוכלו לטפל זה.

שחר חמדי: זה הרציונל הרחב.

מירי פרנקל-שור: זו המטרה שכתובה בחוק.

מירי פרנקל-שור: "מטרתו של חוק זה לייעל את יכולת הפיקוח והאכיפה של הרשויות המקומיות בעבירות שבתחום אחריותן".

מירי פרנקל-שור: זו המטרה.

מירב בן ארי: לא, אל תדאגי, אני את השיטור העירוני הכרתי ברגליים.

מירב בן ארי: כשהייתי חברת מועצה בתל אביב, אנחנו אישרנו את סל"ע.

מירב בן ארי: פעם ראשונה שהוקם שיטור עירוני, מלאשר להם את הבגדים שלהם, את הניידות שלהם, ועדת התוכן שלהם.

מירב בן ארי: זה היה ב-2015 כשהייתי חברת מועצה.

מירב בן ארי: גם הסתובבתי בשבוע שעבר.

מירב בן ארי: קודם כל זה מפחית את העומס על השיטור כי הם לוקחים הרבה עבירות.

מירב בן ארי: הסתובבתי עם הניידת בשבוע שעבר, הלכתי לתחנת לב תל אביב בלילה לעשות איתם חצי משמרת.

מירב בן ארי: כשהיא יושבת בניידת, השוטרת מקבלת את העבירות שלה ועוד עבירות שמייד כתוב ששיטור עירוני מתלבש עליהן, שזה נורא יפה כי ככה גם מבינים את עבודת השיטור.

מירב בן ארי: היא אומרת לי, מירב, זה עבירות שרק אני יכולה לעשות וזה עבירות שמורידים לי, אז מצוין כי זה מפחית לה מהעומס.

מירב בן ארי: וואנס, פנו יותר לאותה עבירת אלימות.

מירב בן ארי: השיטור העירוני הולך לרעש.

מירב בן ארי: זה מפחית מהעומס ואז היא יכולה להיות יותר פנויה לטפל.

מירב בן ארי: ממש רואים את זה בתוך הניידת, איך כתוב שיטור עירוני ומשטרה.

שחר חמדי: יש חריג אחד שזה אירועי מצילי חיים.

שחר חמדי: ברגע שיש אירוע עם סכנת חיים - - -

מירב בן ארי: כן, ראיתי בתוך הניידת.

מירב בן ארי: תאמין לי, אין דבר יותר טוב ממראה עיניים כשנמצאים בניידת רואים את זה מצוין.

מירב בן ארי: עוד הערות?

ליאור מזרחי: כן, שאלה קודם ג'רי וגם אורלי הוסיפה לגבי בחינת מידת אפקטיביות התוכנית.

ליאור מזרחי: ציינתי קודם, מתבצע הרי מחקר מלווה.

ליאור מזרחי: אני אשמח שתינתן ההתייחסות של הנציגים שמשתתפים איתנו ממחלקת המחקר האסטרטגי.

מירב בן ארי: לייזר בזום?

ליאור מזרחי: כן.

מירב בן ארי: הוא רוצה להתייחס?

ליאור מזרחי: בוודאי.

מירב בן ארי: לייזר, המשנה למנכ"ל.

מירב בן ארי: לאחר מכן שי עמרם.

אליעזר רוזנבאום: סך הכול ליאור הציג את הנתונים יחד עם שחר.

אליעזר רוזנבאום: אני חושב שזה בהחלט בשורה על הרחבה של עוד תשע יחידות בחברה הערבית.

אליעזר רוזנבאום: כולנו יודעים את הצורך בכוחות שיטור בחברה הערבית.

אליעזר רוזנבאום: מכפיל הכוח של השיטור העירוני, אין עליו חולק.

אליעזר רוזנבאום: התוצאות שלו הן טובות.

אליעזר רוזנבאום: אין היום ראש רשות שלא פונה אלינו ומבקש להצטרף.

אליעזר רוזנבאום: אם יהיו יותר משאבים גם במהלך 2022, אנחנו נרחיב ברשויות נוספות.

אליעזר רוזנבאום: מה שהתכנס לנו מבחינת המשאבים זה בתשעה יישובים.

אליעזר רוזנבאום: תזכרו שיש עוד הרבה מאוד פעולות שאנחנו עושים גם במסגרת הרשות לביטחון קהילתי וגם במסגרת פעולות המשטרה, אם זה הגדלת יחידות המשטרה, הקמת תחנות, טכנולוגיה, אמצעים וכל הדברים האלה, לכן אני חושב שאחרי שהוועדה תאשר, אנחנו נעשה את הכול מבחינת לוחות זמנים על מנת שעד סוף השנה נצליח ככל שזה תלוי בנו, להקים את היחידות האלה.

אליעזר רוזנבאום: ככל שהרשויות המקומיות יעשו את הפעולות שנדרש מהן, אנחנו בתוך חודש נעבור בין כל תשע הרשויות, נשב איתן, נציג להן, נחתים אותן על החוזים.

אליעזר רוזנבאום: כמובן כל אחד יבצע את הפעולות שלו, המשטרה בתהליך שלה לגייס את הכוח ולרכוש את האמצעים, הרשות המקומית בצד שלה.

אליעזר רוזנבאום: כדי להקל על הרשויות כבר מהפקח הראשון אנחנו מממנים את הפקחים, מה שלא היה בעבר.

אליעזר רוזנבאום: תיקנו את הדבר הזה מהפקח הראשון ואנחנו לא מחכים.

אליעזר רוזנבאום: בעבר רק כשהרשות סיימה לגייס את כל הפקחים, אז העברנו את המימון.

אליעזר רוזנבאום: שינינו את זה.

אליעזר רוזנבאום: זה מוכיח את עצמו ולכן אנחנו מבחינתנו נדחוף את הנושא הזה בכל העוצמה על מנת באמת להיות בסוף השנה עם היחידות.

אליעזר רוזנבאום: סך הכול היחידות האחרונות שהקמנו אותן, האחרונה שחנכנו אותה זה היה בטירה, יחידה טובה.

אליעזר רוזנבאום: יש לה גם מבנה, גם תשתית פיזית וגם כמובן האמצעים.

אליעזר רוזנבאום: אני חושב שנוכל מהניסיון שצברנו להקים באמת את היחידות האלה.

אליעזר רוזנבאום: דרך אגב, בשיטור המועצתי אנחנו מקצרים את לוחות הזמנים.

אליעזר רוזנבאום: בין שלושה לשישה חודשים היחידות האלה תחלנה לפעול.

אליעזר רוזנבאום: מי שמכיר את המועצות האזוריות, אבל זה לא הדיון, גם כאן אנחנו נעשה את הכול כדי שהוועדה תאשר.

אליעזר רוזנבאום: כמובן שאם תהיה רשות שלא תרצה לשתף פעולה, אז אנחנו נוציא אותה ונעבור לרשות הבאה.

אליעזר רוזנבאום: צריך לזכור עוד דבר, שאנחנו עדכנו את הנתונים, גם את הלמ"ס וגם את הנושא של הפריפריה וגם את הנושא של סוציו-אקונומי, כך שהנתונים עדכניים ולמעשה הטבלה של ה-37 רשויות מעודכנת, כך שככל שיהיה תקציב, אנחנו לא צריכים עוד פעם את התהליך הזה, ונכניס את הרשויות - - - החל מהרשות העשירית והלאה.

אליעזר רוזנבאום: תודה לכם.

מירב בן ארי: מצוין, תודה רבה לך לייזר.

מירב בן ארי: שי עמרם, רמ"ח מחקר, בקשה.

שי עמרם: אנחנו בעצם בוחנים פה הרי את כל הנושא של שיטור עירוני החל משנת 2011 בצורה די עקבית גם בצורה של סקרים.

שי עמרם: אנחנו מבצעים סקר תושבים באותן רשויות שבהן מופעלת התוכנית.

שי עמרם: אנחנו מודדים את התחושות בקרב גם השוטרים של שיטור עירוני וגם במסגרת של - - - פקחים.

שי עמרם: אנחנו מבצעים סקר בקרב אנשי דעה באותה רשות.

שי עמרם: בדרך כלל זה מנהלי אגפים, מנהלי עיריות וראשי ערים, ואת מפקד התחנה ואת מפקד השיטור העירוני באותה רשות.

שי עמרם: יש לנו סדרה של שלושה מדדים שאנחנו מודדים אותם.

שי עמרם: אנחנו מקבלים נתונים קבועים ותדירים גם מהמשטרה.

שי עמרם: מתחילת הדרך אנחנו מודדים אירועי איכות חיים.

שי עמרם: זה אותם אירועים שגם ליאור וגם שחר ציינו, שזה אותם אירועים שהם מערך השיטור העירוני - - -

מירב בן ארי: איך אתה מסביר את מה שג'רי ציינה?

מירב בן ארי: איך אתה מסביר לי את זה שהיא אומרת מהנתונים שלהם שיש עלייה?

מירב בן ארי: היא רואה ירידה אצל היהודים ועלייה - - - .

מירב בן ארי: איך אתה מסביר לי את זה?

שי עמרם: אני חושב ששחר גם כן ציין את זה.

שי עמרם: אני קצת אחדד את הנקודה הזאת.

שי עמרם: ככל שאנחנו מפעילים יותר תהליכים גם של שיטור, אנחנו רואים דווקא יותר היענות של הציבור לפעולות של שיטור.

שי עמרם: אם אני גר ביישוב מסוים שבו מופעל מערך שיטור עירוני ואני רואה שמטפלים באותן הערות, אותן בעיות שאני מציג אותן, הדרישה שלי הולכת וגדלה.

שי עמרם: אין מה לעשות, זה חלק מהעניין של השירות שאנחנו מבקשים את זה מהרשות המקומית, של תושב שמבקש את זה מהרשות המקומית.

מירב בן ארי: מה שאתה אומר, שבמקומות שאין, יש תת דיווח, ובמקומות שיש שיטור עירוני, אנשים יותר מדווחים על עבירות?

שי עמרם: לא, להיפך, הם לא מדווחים כי אף אחד לא מטפל בזה.

מירב בן ארי: כן, זה מה שאתה ואני אומרים.

מירב בן ארי: אני אומרת שוואנס, הבאת יותר כוחות, אז אנשים יותר מתלוננים?

שי עמרם: כן, בדיוק.

שי עמרם: יש חשיבות גדולה מאוד בעצם להעצים את הנושא הזה על מנת שאנשים יותר ידווחו.

שי עמרם: בפרק זמן של שנתיים מיום הקמת התוכנית באותו ישוב, אני רואה עלייה.

מירב בן ארי: השאלה היא למה אתה לא רואה בהמשך ירידה?

מירב בן ארי: אוקיי, שנתיים ראשונות אנשים מרגישים בנוח.

מירב בן ארי: נגיד בנצרת, כמה שנים יש לך שם שיטור עירוני?

ליאור מזרחי: עשור, מ-2011.

שי עמרם: בנצרת אנחנו מדברים על עשר שנים.

שי עמרם: אנחנו מדברים על תקופה מאוד ארוכה של נתונים ושל פעילות.

שי עמרם: אני לא זוכר כרגע את המספרים בהתייחס לנצרת, אבל אני יכול להגיד שגם הפעילות שאנחנו עושים, גם סקר תושבים וגם הריענון שאנחנו מבצעים עם בעלי דעה באותה רשות מקומית, כולם מציינים וכולם מעידים על איזה יופי, אני סוף סוף מקבל שירות, בהתייחס לצרכים של אותה רשות.

שי עמרם: בימים אלה אנחנו כותבים מתווה למחקר על ידי גורם חיצוני שבעצם יבוא ויבדוק את כל הנושא של השיטור העירוני ובהתייחס לשני מדדים, זה מה שאנחנו לפחות מבקשים.

שי עמרם: אנחנו רוצים לבדוק את הנושא של האפקטיביות של השיטור העירוני.

שי עמרם: דבר נוסף, אנחנו רוצים גם כן לבדוק את כל הנושא התקציבי.

מירב בן ארי: מה שאתה אומר הוא קריטי כי יש כאן

מירב בן ארי: כספי ציבור של מיליונים שהולכים לשיטור העירוני.

מירב בן ארי: אנחנו כוועדה נפקח על השיטור המועצתי, על השיטור ברשויות הערביות.

מירב בן ארי: נבחן, אבל עכשיו יש כאן פלטפורמה אמיתית של ליאור.

מירב בן ארי: מי שרלוונטי יבוא לפה, כולל אתה, ותדווח לנו גם על המדידה וההערכה שאתם עושים.

מירב בן ארי: גם נשמע את החבר'ה אצלנו מהממ"מ וככה נוכל לנהל מערכת אמיתית שעוקבת אחרי היעילות של שיטור עירוני.

שי עמרם: הערה אחרונה.

שי עמרם: אל תנסו להשוות בין ישוב אחד ליישוב אחר.

שי עמרם: כל ישוב מתנהג בצורה אחרת לגמרי.

מירב בן ארי: לא היה לנו ספק.

מירב בן ארי: אני בטוחה.

מירב בן ארי: צריך להכיר כמה שיותר יישובים כדי להבין את ההתמודדות.

מירב בן ארי: בסדר גמור.

מירב בן ארי: עוד הערות?

מירב בן ארי: יש עוד מישהו מהמשרד לביטחון פנים?

ליאור מזרחי: אני באמת רוצה להודות על מה שאמרת ממש בסיום דברייך.

ליאור מזרחי: ככל שהוועדה מבחינתה תפקח על הנעשה גם בקצב הצטרפותן של הרשויות/מועצות אזוריות על התוכנית, אני חושב שזה דבר מבורך, כמובן בפועל יוצא של הפעילות השוטפת שלנו במינה

ליאור מזרחי: לת, במשרד אל מול מדור שיטור עירוני ומחלקת היישובים במג"ב, ואנחנו נפעל ככל שביכולתנו להגדרתן של אותן יחידות שאושרו כיחידות מבצעיות.

ליאור מזרחי: אין לנו ספק בניסיון המצטבר שתרומתן של היחידות היא רבה לעמידתן ביעדיהן של עבירות איכות חיים וצמצום אלימות.

מירי פרנקל-שור: ליאור, אני רק רוצה לומר בהמשך למה שאמרה היושבת-ראש.

מירי פרנקל-שור: היות ואנחנו הולכים להצעת חוק שמבקשים את הפיכתה של הוראת השעה להוראת קבע, קבלת הנתונים זה דבר שיהפוך לקריטי.

מירי פרנקל-שור: אני יודעת שגם לממ"מ יש קושי לקבל מכם נתונים.

ליאור מזרחי: ממש לא.

ליאור מזרחי: אני חייב לומר, ויעידו הבנות מהממ"מ את מידת שיתוף הפעולה לפחות שאני קיימתי איתן לנושא העבודה שלהם בנושא השיטור העירוני.

ליאור מזרחי: שקיפות מלאה.

מירי פרנקל-שור: בסדר גמור, אבל בכל מקרה קבלת הנתונים עוד מבעוד מועד, חשוב יהיה, ממש קריטי לוועדה מכיוון שברור שההסדר של הוראת הקבע יתבסס על סמך הנתונים, על בחינת ההצלחה של הפרויקט וכו'.

מירי פרנקל-שור: תביאו את הדברים בפרק זמן לפני שאנחנו נקבל - - -

ליאור מזרחי: בהחלט.

ליאור מזרחי: אולי כדאי לתת להתייחסות קצרה בעניין שהעלית, ליועצת המשפטית שמלווה את התוכנית של המשרד?

מירי פרנקל-שור: לא, אנחנו רק אומרים שלא יבוא הנושא הזה ברגע האחרון לוועדה.

ליאור מזרחי: ממש לא.

ליאור מזרחי: אני מזכיר שתוקף הוראת השעה הוא עד ה-30.6.22.

ליאור מזרחי: העדכון האחרון שלי, אנחנו כבר קיבלנו את הערות הציבור לנושא וזה אמור להיות די בקרוב.

ליאור מזרחי: אין בכוונתנו להגיע בדקה ה-90, זה בוודאי.

מירי פרנקל-שור: אוקיי.

מירב בן ארי: בסדר.

ליאור מזרחי: מירב, אנחנו מאוד נשמח כפי שאת מקפידה לעשות, להזמין אותך לסיור ספציפי לנושא שיטור עירוני במקומות שתבחרי, באזורים שתבחרי, בדגש אולי לחברה הערבית.

מירב בן ארי: אין בעיה, אני רושמת לי.

מירב בן ארי: אתה רוצה שנראה משהו שכבר קיים?

שחר חמדי: אני חושב שכן.

שחר חמדי: יחידה במגזר הלא-יהודי, תראי את ההשפעה שלה.

מירב בן ארי: כי עשיתי עם השיטור העירוני גם בתל אביב סיור, עם סל"ע.

ליאור מזרחי: אבל תל אביב זה לא דוגמה.

מירב בן ארי: ברור.

מירב בן ארי: בגלל זה אני אומרת, אני אבוא בדגש של החברה הערבית.

מירב בן ארי: רשמתי לי, אני אתאם.

מירב בן ארי: בקשה, אדוני.

קריאה: בתוקף סמכותי לפי סעיף 18(א) לחוק לייעול האכיפה והפיקוח העירוניים ברשויות המקומיות (הוראת שעה), התשע"א-2011 (להלן – החוק), בהסכמת שר הפנים ובאישור ועדת ביטחון הפנים של הכנסת, אני מצווה לאמור: שינוי התוספת הראשונה לחוק 1.

קריאה: בתוספת הראשונה לחוק, אחרי פרט 78 יבוא – "79.

קריאה: ג'סר א-זרקא 80.

קריאה: ג'לג'וליה 81.

קריאה: טורעאן 82.

קריאה: כפר יאסיף 83.

קריאה: כפר כנא 84.

קריאה: כפר קאסם 85.

קריאה: ערערה בנגב 86.

קריאה: שגב שלום".

קריאה: 2.

קריאה: בתוספת הראשונה לחוק, אחרי פרט 86 יבוא – "87.

קריאה: דיר אל-אסד".

מירב בן ארי: אוקיי.

מירב בן ארי: מי בעד?

מירב בן ארי: מי נגד?

מירב בן ארי: מי נמנע?

מירב בן ארי: בעד – 1

מירב בן ארי: אישרנו את הצעת צו לייעול האכיפה והפיקוח העירוניים ברשויות המקומיות (הוראת שעה) (שינוי התוספת הראשונה לחוק), התשפ"ב- 2021.

מירב בן ארי: חבר הכנסת אוריאל בוסו, אתה יכול להצטרף.

מירב בן ארי: בדיוק הגעת בסוף של הדיון.

מירב בן ארי: ברכות לתשע הרשויות שהצטרפו.

מירב בן ארי: זה כבר לא מה שהיה בשנים קודמות.

מירב בן ארי: יש כאן ועדה לביטחון פנים והיא מפקחת על העבודה, לכן יהיה כאן דיון המשך, אני מקווה כבר בסוף פברואר, מספיק זמן בשביל שתוכל לבוא לכאן עם הנתונים, גם מה שהבטחנו על מעקב על שיטור מועצתי וגם על השיטור העירוני בתשע הרשויות.

מירב בן ארי: אנחנו נבדוק שבאמת בחודש הקרוב יתקיימו הפגישות.

מירב בן ארי: אנחנו כוועדה כל הזמן נפקח על ההתנהלות הזאת.

מירב בן ארי: בניגוד לעבר שזה הסתובב בין ועדת הפנים, זה יהיה כאן ואנחנו ננהל על זה פיקוח, בעיקר ההערות שהגיעו גם מהממ"מ וגם מהייעוץ המשפטי של הוועדה גם בעניין של הקרבה המשפחתית.

מירב בן ארי: באמת השיטור העירוני באותה רשות הוא כלי משמעותי.

מירב בן ארי: במקביל אני אבוא לסיור בשיטור העירוני באחד היישובים שכבר יש בהם שיטור עירוני בחברה הערבית, כי בתל אביב זה לא מדד מדויק, בטח לא על החברה הערבית.

מירב בן ארי: יהיה כאן מעקב לאורך כל השנה הקרובה על התנהלות השיטור העירוני גם במועצות האזוריות, גם ברשויות וגם בחברה הערבית במיוחד כדי לוודא שבאמת ניתנים לכם הכלים, כי יש לנו כאן משימה לאומית והוועדה הזאת מובילה, וזה הפשיעה בחברה הערבית.

מירב בן ארי: אנחנו רוצים לתת את כל הכלים לראשי הרשויות להתמודד עם הפשיעה, לכן אנחנו גם ננהל מעקב וגם נוודא שבאמת התוכנית יוצאת לפועל.

מירב בן ארי: כמו שלייזר אומר, אם יש רשות שלא מתקדמת, נקבל את הנתונים ונראה אם באמת המשרד צריך לתת לרשות אחרת.

מירב בן ארי: כמו שאמרה היועצת המשפטית ובצדק, יש כאן מיליונים שאנחנו רוצים לדעת שבאמת הם הולכים למקום הנכון.

מירב בן ארי: אתה רוצה להגיד משהו?

אוריאל בוסו: סיימת את הדיון ואני עקבתי אחרי כל הדיון מהמסך.

אוריאל בוסו: לפחות את ההיבט שלי, אני הייתי ממלא מקום ראש עיריית פתח תקווה.

אוריאל בוסו: הקמתי את מערך השיטור העירוני בפתח תקווה.

אוריאל בוסו: אחד הדברים הטובים שהמשרד לביטחון פנים עשה ללא ספק זה מערך השיטור העירוני עם הסמכויות שניתן, ותמיד היה שזה שונה ברשויות.

אוריאל בוסו: אני הייתי אחראי על הביטחון בפתח תקווה באופן כללי, ועבדנו יד ביד עם המשטרה.

אוריאל בוסו: תמיד יש את סוג של התנגשויות.

אוריאל בוסו: מצד אחד המשטרה נסמכת על השיטור העירוני בהרבה דברים שהם צריכים לתת את המענה.

אוריאל בוסו: לפעמים זה מתבטא בכלי רכב כאלה ואחרים ומבחינת כוח אדם.

אוריאל בוסו: צריך כמו שאומרת יושבת-ראש הוועדה, שזה הכי חשוב, השיטור העירוני, שיעשה את שלו, שייתן את המערך העירוני והמשטרה תדע להשתמש בהם לדברים הנכונים ולא לנצל את זה, איך שאומרים.

אוריאל בוסו: זה צריך לתת כוח עודף בעיר ולא כוח חלופי למשטרה המקומית ולשיטור המקומי.

אוריאל בוסו: השיטור העירוני זה דבר נפלא.

אוריאל בוסו: זה נותן נוכחות בשטח.

אוריאל בוסו: המדים שלהם, הניידות שמסתובבות, התחושה.

אוריאל בוסו: תמיד במקומות מסוימים ודאי שדאגנו שיסתובבו בכל מיני רחובות, שהם נותנים את התחושה, מפעילים את הצ'קלקות.

אוריאל בוסו: הן צהובות, אבל רכב שנותן הרגשה של משטרה זה דבר חשוב, לכן חשוב לחזק את הכוח הזה ואני מברך את הרשויות שהצטרפו.

מירב בן ארי: טוב שבאת.

מירב בן ארי: זה חשוב חשוב.

אוריאל בוסו: לברך את הרשויות שהצטרפו ולקחו את היוזמה.

מירב בן ארי: נכון.

מירב בן ארי: נאחל לכם בהצלחה.

מירב בן ארי: יש לכם תוכנית חשובה.

מירב בן ארי: לייזר אמר, תוך חודש אתם פוגשים את כולם.

סמיר אמארה: אנחנו מבקשים שאצלנו בכפר כנא זה יהיה היום.

מירב בן ארי: אנחנו רק נוודא שבאמת הדברים קורים ושיהיה לכולם בהצלחה.

מירב בן ארי: תודה רבה, הישיבה נעולה.