ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 167, 2022-01-12 09:00

גלעד קריב: שלום לכולם.

גלעד קריב: אני פותח את הישיבה.

גלעד קריב: שלום לחבר הכנסת לשעבר, דב ליפמן, מיודענו.

גלעד קריב: הדיון שלנו עד עת פתיחת המליאה בשעה 11:00 ויעסוק בשני נושאים: ראשית, נאשר שני קובצי תקנות והכרזה אחת שכבר נכנסו לתוקף – התקנות נכנסו לתוקף, ואנחנו מאשרים אותן בדיעבד, בהתאם להוראות החוק.

גלעד קריב: את ההכרזה אנחנו מאשרים באופן שצופה פני עתיד, ומיד כשנסיים את העניין הזה אנחנו נבצע דיון מעקב קצר על נושא הכניסה לישראל בעקבות ביטול רשימת המדינות האדומות בעזרת נציגי רשות האוכלוסין וההגירה, בין השאר, שיצטרפו אלינו במערכת הזום.

גלעד קריב: איתנו כאן, באולם הוועדה, חברתנו אילנה גנס, ראש מטה שירותי בריאות הציבור, עורכת הדין מירה רווה ממשרד הבריאות; את משרד האוצר מייצג עורך הדין תום חביב – הופעה ראשונה שלך אצלנו בענייני התקנות?

תום חביב: ביחד עם מיכל, לא לראשונה.

גלעד קריב: היום אתה בגפך.

גלעד קריב: ברוך הבא תום.

גלעד קריב: ממשרד המשפטים – מיודענו עורך הדין עמית יוסוב עמיר ועורך הדין עילם שניר.

גלעד קריב: הצטרף אלינו גם חבר הכנסת דוידסון – ברוך הבא.

גלעד קריב: ראשית, אנחנו ניגש לשני קובצי התקנות ואז נעבור להכרזה.

גלעד קריב: איתנו שני קבצים.

גלעד קריב: ראשית, אנחנו נפתח בתו הירוק לעובדים, ואז נוכל לשחרר את נציג משרד האוצר, שאני בטוח שידיו עמוסות עבודה עם חבריו בהתקנת תכניות מגירה לסיוע מקיף יותר לבעלי העסקים בענפים הממוקדים שיפגעו מהמשבר.

גלעד קריב: זו הזדמנות טובה לומר שהוועדה הזאת עמדה תמיד על הצורך בקורלציה בין ההגבלות לבין תכניות הסיוע של הממשלה.

גלעד קריב: אני בטוח שגבר גנס תוכל לספר לנו שישנה עבודת מטה רצינית במשרד הבריאות, בדומה לשנתיים האחרונות, גם להכין תגובות יותר מחמירות עם גל התחלואה ימשיך להתפתח בקצב מהיר, ואני בטוח שבמקביל, במשרד האוצר, שוקדים על תכניות הסיוע, תכניות המגירה לסיוע, אם חס וחלילה נצטרך להחמיר את ההגבלות, וכך הדברים צריכים להיות.

גלעד קריב: אני בטוח שתעביר את המסר שהוועדה הזאת תמשיך להקפיד על כך שאם הממשלה מבקשת עוד מגבלות – הממשלה גם מציגה את תכניות הסיוע הנדרשות.

גלעד קריב: מכיוון שהבוקר אנחנו לא עוסקים במגבלות חדשות כי הממשלה, בצדק, רוצה להתאים את המגבלות להתפתחויות האפידמיולוגיות אז אנחנו לא מציבים את הסוגיה הזו היום במרכז הדיון אבל אנחנו מאותתים למה שאולי יגיע בשבוע הבא.

גלעד קריב: אני אזכיר לחברי בוועדה שאנחנו נקיים בקרוב דיון מעקב שני עם ועדת הכלכלה, שבו נבקש את התשובות מהמשרדים הרלוונטיים על השאלות שעלו בדיון הראשון על מתווה הסיוע שכבר אושר לענף התיירות.

גלעד קריב: אז אחרי הפתיחה הזאת, אנחנו ניגש לתקנות שנוגעות למשרד האוצר - -

שמחה רוטמן: אדוני היושב-ראש, אני מרגיש קצת כמו תקליט שבור – הנתונים על הדבקות וזה שאנחנו מחכים להם שבוע פלוס – אנחנו נראה אותם היום?

גלעד קריב: הנתונים האלה פחות רלוונטיים לדיון של היום.

גלעד קריב: אנחנו ביקשנו פרמטרים מסוימים – אילנה, מתי נוכל לקבל את חוות הדעת הכתובה שביקשנו?

אילנה גנס: אנחנו מכינים אותה.

אילנה גנס: אני מקווה שבתחילת השבוע.

גלעד קריב: טוב, אני מבקש שזה לא יהיה אחרי.

גלעד קריב: הייתי אומר שהיום ההגבלות - -

שמחה רוטמן: כי שוב, נושא התו הירוק הזמני שאנחנו מדברים עליו – אני חושב ושוב, בכל הזדמנות ואני רוצה גם לנצל את ההזדמנות הזאת: לכו להתחסן.

שמחה רוטמן: אבל אני חושב שכאשר אנחנו מתירים תו ירוק זמני למשל, קריטי שאנחנו נדע מה הסיכוי שאדם שהתחסן עכשיו מדבק ומדביק?

שמחה רוטמן: האם הוא מדבק ומדביק יותר?

שמחה רוטמן: פחות?

שמחה רוטמן: כמו אדם שעשה עכשיו בדיקה.

שמחה רוטמן: בלי המידע הזה, זאת בעיה שאנחנו מדברים על זה.

שמחה רוטמן: אני מבין את הצורך באיסוף הנתונים, ודיברנו על זה גם בפעמים הקודמות – אני חושב שאת הטבלה הזאת שבאה ואומרת שאם אתה מחוסן שלוש פעמים – גם הציבור רוצה לדעת את המידע הזה בלי שום קשר אבל אני חושב שבפונקציה של התרה של תו ירוק זמני, התועלת מהחיסון לטובת צמצום גל התחלואה לעומת הנזק של לאפשר לאנשים להיכנס למקומות עם תו ירוק כשהם עשו חיסון והם מדבקים ומדביקים כמו כולם – זה בדיוק סוג השאלות שאנחנו צריכים לשאול היום.

גלעד קריב: אני חושב שהשאלה המרכזית הזאת היא במסגרת התקנות הגדולות של הגבלת הפעילות ולא התו הירוק לעובדים אבל אני מסכים אתך על העניין החשוב של הנתונים - -

שמחה רוטמן: אני רק אומר שהוראת השעה של אישור תו ירוק זמני זה במסגרת תו ירוק לעובדים, זה אצלנו.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: אני רק בא ואומר שהדיון היות אסטרטגי, ראוי היה שייערך כבר לפני כמה ימים.

גלעד קריב: אני עוד פעם, בואו, חבל להרחיב ואני לא אעכב את האישור אבל בדיון הבא שמתקיים, אנחנו צריכים לקבל חוות דעת אפידמיולוגית.

גלעד קריב: אני מזכיר שגם אמירה שזה חלק מניהול סיכונים, בסדר?

גלעד קריב: פשוט צריך לומר את זה - -

שמחה רוטמן: מישהו צריך לומר ולהסביר את הנתונים שעליהם מבוסס הניהול סיכונים הזה.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: חבר הכנסת רוטמן, תודה על ההערה החשובה.

גלעד קריב: נציג משרד האוצר, עורך הדין חביב, בוא תציג לנו את התקנות ואת השינוי שהכנסתם בהן.

גלעד קריב: השינוי, למיטב הבנתי, זה היה השינוי שביקשנו שיקרה בוועדה, אז בבקשה.

תום חביב: אנחנו מדברים על התקנות של התו הירוק לעובדים, שהן בתוקף מחודש ספטמבר והארכנו אותן מעת לעת בגלל מצב התחלואה.

תום חביב: אלה הגבלות שאומרות שרק אנשים שיש להם אישור תו ירוק יכולים להיכנס למקומות עבודה מסוימים שמנויים בתקנות, שהם מוסדות בריאות, מוסדות רווחה, ועסקים שיש הגבלות על הקהל, מכוח תקנות רגילות של משרד הבריאות.

תום חביב: למעשה, אפשר להראות שאתה מחוסן או בבדיקות אנטיגן, פעמיים בשבוע, כדי להיכנס למקום העבודה.

תום חביב: השינוי של התקנות עכשיו, מלבד ההארכה שלהן, הוא בכך שהכנסנו את האפשרות שעובדים ייכנסו גם עם תו ירוק זמני, וזאת נוכח השינוי שנעשה בעניין הזה בתקנות המקבילות, שאומרות שמבקרים יכולים להיכנס עם תו ירוק זמני אז כמובן שגם העובדים בהוראת שעה.

תום חביב: במקביל, איך שנעשה בתקנות שלהם, תהיה להם גם אפשרות להיכנס עם התו הירוק הזמני, וזה השינוי היחיד שבתיקון הזה.

גלעד קריב: להזכיר, שהתקנות הללו, התחולה שלהן מתרחבת או מצטמצמת בהתאם להגדרה של התו הירוק שמופיע בתקנות אחרות, ואנחנו השבוע צמצמנו את התחולה של התו הירוק והחזרנו את התו הירוק לממדים היותר מקוריים שלו בביטול הגבלות התו הירוק על מקומות מסחר ועברנו לתו סגול.

גלעד קריב: אני חושב שזה היה צעד נכון בהקשר ההוא וזה גם צעד נכון בהקשר הזה.

גלעד קריב: בגדול, באמת צריך להשאיר את התו הירוק לעובדים למספר מאוד-מאוד מצומצם של ענפים.

גלעד קריב: נזכיר שמנועי חיסון – הבדיקות הן לא על חשבונם, נכון?

תום חביב: נכון.

תום חביב: לעומת יתר האנשים שיש להם את האפשרות להתחסן, למנועי חיסון אין את האפשרות להתחסן ולכן המימון של הבדיקות שלהם נעשה על-ידי המדינה.

גלעד קריב: ואיך זה מבוצע בפועל?

גלעד קריב: אילנה, אולי את יודעת איך מתבצעת האבחנה בין מנועי החיסון למי שאינו מנוע חיסון לעניין התשלום?

אילנה גנס: כל מי שמנוע חיסון מקבל קוד ייעודי שמזוהה בנקודות דיגום אנטיגן כזכאי לבדיקה ללא תשלום.

אילנה גנס: ואז אנחנו מתחשבנים - -

גלעד קריב: ואז, כשהוא מגיע למשל לתחנה של מד"א...

אילנה גנס: - - אנחנו מתחשבנים איתם בדיוק כמו על ילדים בגילאי 3-12, משלמים על הבדיקה שלהם במימון ציבורי.

סימון דוידסון: והם צריכים לחכות בתור כמו כל אדם אחר?

גלעד קריב: אני רוצה לבקש – אני לא פותח את הדיון אבל זה גם שיקול שלכם, בראש וראשונה, לראות איך מתמודדים איתו.

גלעד קריב: וגם צריך לומר – אם אני לא טועה, פעם הבאתם את הנתון שמדובר באוכלוסייה של עשרות-אלפים בודדים, נכון?

שמחה רוטמן: אני זוכר אלפים אפילו.

שמחה רוטמן: כמה מנועי חיסון יש מבחינות בריאותיות?

אילנה גנס: פחות מ-1,000.

גלעד קריב: אני רוצה לבקש – הרי מדובר על כמות בודדת של אנשים.

גלעד קריב: אני אבקש שעם המעבר שלכם לבדיקות אנטיגן ביתיות, לגבי מחוסנים – תבדקו אם אפשר לייצר פול למנועי חיסון, איזה שהוא הסדר אחר.

שמחה רוטמן: אז איך זה ייכנס למערכת של תו ירוק?

גלעד קריב: לא, אנחנו מדברים כרגע על תו ירוק לעובדים.

גלעד קריב: אנחנו מדברים על מצב שבו עובד הוא מנוע חיסון ומחויב בתו ירוק, הוא צריך ללכת פעמיים בשבוע לבדיקת אנטיגן מוסדית.

שמחה רוטמן: עובד במקומות מסוימים.

גלעד קריב: מדובר בכמות נורא קטנה של אנשים להערכתי, ממש בודדים אבל כל מה שאני אומר הוא שאם עברנו למשטר של בדיקות ביתיות, שהעובד - -

שמחה רוטמן: הגיע למקום העבודה, יעשה בדיקה וייכנס.

גלעד קריב: - - או במקום העבודה או שהאנשים הבודדים האלה, נסמוך על זה שהם צריכים להציג את הבדיקה.

גלעד קריב: .. אני לא יודע, אני לא רוצה לפתור את הבעיה.

גלעד קריב: אני רק בא ואומר שבמציאות הנוכחית של גל תחלואה שבו לא רוצים - -

שמחה רוטמן: גם אנחנו חושפים אותם בתורים.

שמחה רוטמן: אנשים מנועי חיסון, אנחנו מכניסים אותם לתורים.

גלעד קריב: אילנה, כל מה שאני אומר שוב – מדובר במספר של אנשים בודדים אבל אין שום היגיון לשלוח את האנשים האלה לעמוד בתורים במד"א בעיצומו של גל תחלואה.

גלעד קריב: להערכתי, אין פה יותר מ-20 איש.

גלעד קריב: אם יש 1,000 מנועי חיסון, כמה מתוכם עובדים במרחב של התו הירוק לעובדים, שלדעתי הוא פחות מאחוז מהמועסקים במשק.

גלעד קריב: אז לכן אני אומר שבמקסימום יש פה 20 עובדים בסיטואציה הזאת?

גלעד קריב: אז או שתפתרו לעת הזו בתקנות את מנועי החיסון – מי שמחזיק קוד של מנוע חיסון, או שתפטרו אותו כי זה 20 איש, אפידמיולוגית כרגע זה לא דרמטית, או שתאפשרו להם להציג בדיקת אנטיגן למעביד.

גלעד קריב: תמצאו דרך, בסדר?

גלעד קריב: זה לא הגיוני לשלוח אותם למד"א פעמיים בשבוע לבדיקת אנטיגן, את מנועי החיסון האלה.

אילנה גנס: אבל עוד פעם – זה לא אנשים עם בעיות רפואיות חמורות בחלקם.

אילנה גנס: מדובר באנשים שיש להם רגישות לאחד מהמרכיבים של החיסון.

גלעד קריב: גם אנשים בריאים לחלוטין, אם לא צריך להעמיד אותם היום בתורים לאנטיגן המוסדי כי אם הם היו יכולים הם היו מתחסנים.

גלעד קריב: אז את הקבוצה הזאת של ה-20,30 אנשים – "הצר לא שווה בנזק המלך" אבל תבדקו.

גלעד קריב: נקודה למחשבה.

גלעד קריב: חברי חברי הכנסת, מישהו רוצה להתייחס?

גלעד קריב: אילנה, אני מניח שמבחינת

גלעד קריב: כם אותן הצדקות שנתנו בתו הירוק ניתנות - -

שמחה רוטמן: אני רוצה לשאול לגבי הפרסום – היה פרסום שיתירו למבודדים ואולי אפילו לחולים מהצוות הרפואי לפעול ולהגיע בגלל החשש במחסור בצוות.

שמחה רוטמן: האם זה לא קצת מנוגד לרציונל שבכלל לייצר תו ירוק לעובדים?

שמחה רוטמן: זאת אומרת, אם אנחנו נכנסים עכשיו לסיטואציה שגם מי שנדבק ומבודד ונחשף כן נכנס למקומות רגישים, אנחנו מייצרים מגבלה על אחרים.

שמחה רוטמן: זה לא קצת סותר את הרציונל?

אילנה גנס: קודם כל, אתמול יצאה הנחיה של מנכ"ל משרד הבריאות שלפיה אנחנו הולכים לקצר את תקופת ההחלמה לכולם, באופן גורף ולא רק צוותי רפואה, על סמך נתונים של מחקר שאנחנו עושים אצלנו – לקחנו ודגמנו במשך כל תקופת ההחלמה קרוב ל-100 חולי אומיקרון כל מספר ימים כדי לעקוב אחרי עומס נגיפי ולראות באיזה יום הם הופכים להיות לא מדבקים, בגלל שראינו מספר מקרים של אנשים שגם אחרי היום התשיעי והעשירי כן היו מדבקים.

אילנה גנס: לפי הנתונים כרגע רק בשישה אחוזים הצלחנו לגדל נגיף חי אחרי היום השמיני ואילך.

אילנה גנס: בסוף, בניהול סיכונים, כשאתה רואה היקפים כאלה של מגפה - -

שמחה רוטמן: אני מכבד את ניהול הסיכונים בקשר לזה - -

אילנה גנס: - - אנין הצדקה להשאיר מאות-אלפי אנשים 10 ימים.

גלעד קריב: היא אומרת את זה כי כרגע זה הצעד שנבחר כדי להתמודד עם - -

אילנה גנס: כן.

אילנה גנס: זה לא צעד ייעודי רק לסגלי רפואה, זה צעד גורף לכל האזרחים.

גלעד קריב: כולנו קראנו את הדבר הזה.

גלעד קריב: מצד אחד אומר לכם חבר הכנסת רוטמן, שאם אתם תחליטו שבכל סקטור ולאו דווקא רפואה – מחר זה יהיה נהגי אוטובוס כי התחבורה הציבורית מושבתת.

גלעד קריב: אם תגיעו למצב שבו תחליטו שהאנשים במקצועות חיוניים שנדבקו יכולים להגיע למקום העבודה, לא ניתן יהיה לתמוך בדוקטרינת התו הירוק לעובדים מבחינה חוקתית, בסדר?

אילנה גנס: ברור.

אילנה גנס: אגב, גם היום, ההחלטה בתוך מערכת הבריאות שבסיום בידוד כזה, אנחנו מתנים את החזרה לעבודה בבדיקת אנטיגן שלילית.

גלעד קריב: בסדר אבל חבר הכנסת רוטמן התייחס לפרסום שהיה בתקשורת.

גלעד קריב: לרבים מאתנו הוא נראה קצת מוזר ושמענו גם התנגדות של הר"י.

גלעד קריב: צריך לומר שלא כל פרסום בתקשורת על איזה שהוא רעיון שמישהו זרק בישיבה של הצט"מ זו המדיניות הממשלתית.

גלעד קריב: יש פה איזה שהוא - -

שמחה רוטמן: אבל חשוב העבר.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: למיטב ידיעתי, אין היום החלטה - -

אילנה גנס: אנחנו רואים מדיניות משתנה בנושא.

שמחה רוטמן: אגב, אנחנו רואים שיש גם ויכוחים בעולם, במדינות שנמצאות שבוע-שבועיים אחרינו.

שמחה רוטמן: וכן, הערת האזהרה הזאת בעיני היא נכונה.

אילנה גנס: אנחנו רואים גם את המלצת - - - לקצר לחמישה ימי בידוד, וגם שם לוקחים סיכונים - - - צוותי רפואה.

שמחה רוטמן: אז אני אומר שלקיחת הסיכון הזאת, כאשר אנחנו באים ואומרים לאדם ואנחנו יודעים שבפועל הוא נדבק בקורונה, ואחוז די נכבד הסיכוי שהוא מפיץ קורונה לפחות ברמה מסוימת, ואנחנו אומרים לו: אתה יכול לעבוד אבל אדוני, כשאתה נקי ואין לנו שום אינדיקציה שאתה מפיץ קורונה חוץ מהעובדה שלא התחסנת, אנחנו לא ניתן לך לעבוד – זה מעורר בעיה.

גלעד קריב: אני חושב שהם ייקחו את זה בחשבון.

גלעד קריב: בסופו של דבר, התקנות הללו, למרות שאנחנו מאשרים אותן מהר כי התדיינו על ענייני התו הירוק, אמרנו כל הזמן שאלה תקנות מבחינתנו מאוד מחמירות.

גלעד קריב: הטלת מגבלות על עובדים זה אירוע אחר מאשר הטלת מגבלות על אי-הליכה למועדון כושר.

גלעד קריב: עם כל הכבוד לכושר, ויש לנו הרבה כבוד, יש עדין מדרג.

גלעד קריב: אז שלא יקל בעיניכם זה שאנחנו מאשרים את העניין.

גלעד קריב: ככל שבצר לנו נאפשר לעובדים חיוניים להיכנס למקומות עבודה לא בסטנדרטים האלה אז נתקשה להחזיק את התו הירוק לעובדים במקומות אחרים.

גלעד קריב: קחו את זה בחשבון.

גלעד קריב: אם אין עוד הערות, אז אני מציע שנקרא ונצביע.

גלעד קריב: אני רק אומר שהבקשה כאן היא שלושה שבועות?

נועה ברודסקי-לוי: לא, ארבעה שבועות אבל את העניין של התו הירוק הזמני ביקשו לשלושה שבועות ויהיו תקנות הגבלה.

גלעד קריב: הודעתי שלא יהיה מצב שהארכת תקנות לתו ירוק לעובדים תהיה לפרק זמן יותר ארוך מפרק זמן על מקומות בילוי – זה פשוט לא יקרה.

גלעד קריב: לכן, הארכנו שם לשלושה שבועות, נכון?

נועה ברודסקי-לוי: עד ה-1 בפברואר.

גלעד קריב: כן, אני אומר עוד פעם שאת הגבלת ההתקהלות עשינו ל-14 יום ואת התו הירוק הם ביקשו לשלושה שבועות ואנחנו הסכמנו כדי לייצר קצת שקט תעשייתי בתוך כל ההמולה, אז זה יהיה לאותו פרק זמן, בסדר?

נועה ברודסקי-לוי: לדעתי זה עד ל' בשבט, ה-1 בפברואר.

גלעד קריב: וגם אני רוצה לומר שפה אני רואה את הוראת התו הירוק הזמני – היא קם עד ה-1 בפברואר וזה בגלל התקנות ההן.

גלעד קריב: אז חברים, התאריך הקובע לענייני התו הירוק הוא 1 בפברואר.

גלעד קריב: תביאו לנו את תקנות התו הירוק המלאות, למרות שזה שני משרדים שונים אבל זה בני-דודים, תקנות מאותה משפחה.

קריאה: עם התו הירוק הזמני לא בטוח שימשיכו.

גלעד קריב: מי יודע אם ימשיכו תקנות התו הירוק לעובדים?

גלעד קריב: אמרתי שהעיקרון, מבחינתנו, הוא שלא יהיה תו ירוק לעובדים למשך זמן יותר ארוך מתו ירוק על מקומות בילוי.

גלעד קריב: בואו נקרא עם שינוי התאריך.

נועה ברודסקי-לוי: "תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (תו ירוק לעובדים) (תיקון מס' 8), התשפ"ב-2022 בתוקף סמכותה לפי סעיפים 4, 8, 11, 23 עד 25 ו-27 (א)(1) לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש"ף-2020 (להלן – החוק), בהתאם לסעיף 4(ד)(3) לחוק, מתקינה הממשלה תקנות אלה: תיקון תקנה 7 1.

נועה ברודסקי-לוי: בתקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (תו ירוק לעובדים), התשפ"ב-2021 (להלן – התקנות העיקריות), בתקנה 7 לתקנות העיקריות, במקום "ח' בשבט התשפ"ב (10 בינואר 2022)" יבוא "ל' בשבט התשפ"ב (1 בפברואר 2022) או מועד פקיעתו של החוק, לפי המוקדם".

נועה ברודסקי-לוי: " האמת שצריך קצת לשנות בגלל שזה לא הוראת שעה בנפרד, זה יהיה עכשיו הכל אותו תאריך אז אתם צריכים לשקול איך לעשות את זה.

נועה ברודסקי-לוי: אני אקריא את זה כרגע ככה אבל הכל הולך להיות אותו תאריך עכשיו.

נועה ברודסקי-לוי: "הוראת שעה – 2.

נועה ברודסקי-לוי: על אף האמור בתקנות אלה, לעניין עובד שקיבל את מנת החיסון הראשונה אישור "תו ירוק" נגד נגיף הקורונה, בתקופה שעד יום ל' בשבט התשפ"ב (1 בפברואר 2022) יראו זמני כאילו – (1) בתקנה 1, אחרי ההגדרה "אישור תו ירוק"" בא: ""אישור תו ירוק זמני" – אישור שמנפיק משרד הבריאות לאדם המעיד על כך שקיבל את מנת החיסון הראשונה נגד נגיף הקורונה, ואשר תקף ל-30 ימים מיום קבלת מנת החיסון כאמור;" (2) בתקנה 2(א), בסופה בא: (7) לעניין מקום ציבורי או עסקי לפי תקנה 4(3) – אישור כאמור בתקנת משנה זו או אישור "תו ירוק" זמני"; (3) בתקנה 4(א), בפסקה 1, בסופה בא: בעניין מקום ציבורי או עסקי, לפי תקנה 4(3) – אישור כאמור בפסקה זו או אישור "תו ירוק" זמני; תחילה 3.

נועה ברודסקי-לוי: תחילתן של תקנות אלה ביום ט' בשבט התשפ"ב (11 בינואר 2022).

נועה ברודסקי-לוי: "

גלעד קריב: מי בעד?

גלעד קריב: אושר פה אחד.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: אתה מוזמן להישאר אתנו, אני בטוח שתעביר את המסר.

גלעד קריב: חברי, ברשותכם, אנחנו עוברים לתקנות של חובת ביצוע בדיקה בכניסה לישראל.

גלעד קריב: כאן אנחנו חוזרים לממלכת משרד הבריאות.

גלעד קריב: עורכת הדין רווה, בבקשה הדריכי אותנו.

מירה רווה: בתקנות האלה אנחנו מבקשים להאריך את תוקפן ב-28 ימים, עד ה-7 בפברואר.

מירה רווה: למעשה, ביטלנו רק סעיף אחד בתקנות – איש צוות שנכנס לישראל ממדינה שהיציאה אליה לא הוגבלה, שיבצע בדיקה אחת לשבוע גם אם הוא שהה לפני כן בטיסות קצרות של עד 12 שעות ולא יצא משטח שדה התעופה של אותה מדינה.

מירה רווה: זה איזה שהוא פטור שהיה לפני כן.

מירה רווה: היום אנחנו סבורים שהפטור הזה לא...

גלעד קריב: כן, אנחנו תהינו על כך בפעם הקודמת לאור העובדה שכנראה מטוסים זה חממת הדבקה.

גלעד קריב: אנחנו תמיד שמחים שאתם מקבלים את עמדתנו.

מירה רווה: זה התיקון היחיד.

גלעד קריב: אז רק כדי שנבין – אנחנו מדברים על כך שכל אדם שנכנס לישראל בכל אחד מסוגי המעברים – נתב"ג, המעברים היבשתיים, המעברים הימיים – יחויב עם כניסתו לבצע בדיקה.

גלעד קריב: נכון?

מירה רווה: זה לא השתנה.

גלעד קריב: והבדיקה היא בדיקת PCR.

מירה רווה: או אנטיגן.

מירה רווה: אנחנו מאפשרים למי שחוזר לישראל לעשות אנטיגן או PCR, לפי - -

אילנה גנס: בחזרה לישראל?

מירה רווה: לפני הכניסה לישראל.

גלעד קריב: לפני העלייה למטוס, אנחנו מאפשרים גם אנטיגן וגם PCR במטרה להקל.

אילנה גנס: נכון, זה לא השתנה וזה לא קשור לזכאות של גיל או גורמי סיכון, בהתאם למתווה הבדיקות שפורסם.

אילנה גנס: כל חוזרי חו"ל נדגמים לפחות בנחיתה בבדיקת PCR, שזה חלק מהמטרה שלנו כדי לעקוב אחרי וריאנטים.

אילנה גנס: כלל הבדיקות של חוזרי חו"ל ממשיכות להיות מרוצפות, כל מה שכמובן ניתן לריצוף, הבדיקות החיוביות.

אילנה גנס: חשוב לציין שאנחנו ירדנו כמובן ביחס אל מול יתר התחלואה באחוז תחלואה נכנסת וכרגע אנחנו עומדים על כ-3.5% מכלל התחלואה, שזו התחלואה המיובאת מחו"ל.

גלעד קריב: אני רוצה לשאול: בדיקות אנטיגן שנעשות לפני העלייה למטוס זה בדיקות מוסדיות?

אילנה גנס: נכון.

אילנה גנס: זו תמיד בדיקה מוסדית.

גלעד קריב: חשוב שהציבור יבין כי הרי היום עברנו בישראל למציאות שחלק גדול מהבדיקות הן ביתיות.

גלעד קריב: צריך להבין שבעלייה למטוס - -

אילנה גנס: חברת התעופה דורשת לראות אישור שהאדם יצא שלילי ולכן הם צריכים להציג מסמך כתוב.

אילנה גנס: זה יכול להיות אנטיגן או PCR, זה חלק מתקנות התעופה, זה מעוגן שם, ולכן צריך אישור מוסדי.

אילנה גנס: מבחינתנו, כל ספק שמוציא תשובה כתובה מקובל.

גלעד קריב: בבקשה, דב.

דב ליפמן: אני יכול לשאול שאלה את משרד הבריאות?

דב ליפמן: מי שמחלים בין 11 יום לשלושה חודשים פטור עכשיו מבדיקה שלילית, הם מראים את הבדיקה החיובית.

דב ליפמן: השאלה היא למה כאשר הם מגיעים לארץ דורשים שוב את בדיקת ה-PCR, שאנחנו יודעים מראש שזה ייצא חיובי ואז יש תהליך מול משרד הבריאות.

דב ליפמן: לדעתי, זה בזבוז זמן של כולם, בזבוז כוח אדם.

דב ליפמן: הם קיבלו אישור לעלות למטוס עם הבדיקה החיובית, למה הם חייבים לעבור שוב את הבדיקה פה בארץ אם הם כבר נכנסו למטוס עם הבדיקה החיובית?

אילנה גנס: כי חלק מהמדינות מאמתות גם היום, כמונו, על בסיס אנטיגן.

אילנה גנס: אנחנו עדין לא מכירים בהחלמה על בסיס אנטיגן מחו"ל.

דב ליפמן: אני יודע, אבל מי שמראה בדיקה חיובית PCR תוך שלושה חודשים ועולה למטוס בלי הבדיקה - -

אילנה גנס: אז יש סיכוי להדבקה חוזרת, ואנחנו לצערנו רואים את זה כל יום.

דב ליפמן: אני יודע, אבל אנחנו יודעים שיצאו חיובי.

אילנה גנס: 10% נשארים חיוביים מעבר לתקופה הזאת, הרוב יוצאים שליליים.

אילנה גנס: מי שיוצא חיובי מגיש בקשה למוקד ומקבל שחרור.

אילנה גנס: אנחנו מחתימים אותו והוא לא צריך להשלים את כל תקופת הבידוד.

דב ליפמן: אבל אם הוא עלה למטוס עם בדיקה חיובית לפני יום, אז למה כאשר הוא מגיע לפה, הוא חייב לקחת שוב בדיקה?

דב ליפמן: אנחנו יודעים שזה יצא חיובי.

דב ליפמן: הוא כבר חיובי מלפני יום או יומיים, אז למה אנחנו דורשים בדיקה כאשר הוא מגיע לארץ?

דב ליפמן: בשבילם וגם בשביל משרד הבריאות – אני בקשר עם המוקד כל הזמן והם אומרים: למה אנחנו צריכים את זה?

דב ליפמן: יודעים שהוא יהיה חיובי.

אילנה גנס: הסיבה היא שמי שיוצא חיובי, אנחנו עדין מרצפים את הדגימה שלו ואנחנו רואים - -

דב ליפמן: זאת אומרת, אתם רוצים לראות את הדגימה, זאת התשובה.

דב ליפמן: יש תשובה.

דב ליפמן: אוקי.

גלעד קריב: אנחנו לא רוצים להביא אותם לזה שהוא לא יכול לעלות בגלל ה-PCR החיובי משם.

דב ליפמן: מסכים.

דב ליפמן: אנשים שואלים למה, אז יש תשובה.

דב ליפמן: תודה.

גלעד קריב: גם בסופו של דבר, צריך לחשוב על העומס הבירוקרטי בנתב"ג, כמה אנחנו יכולים לבקש?

גלעד קריב: צריך לזכור שהעלייה למטוס קורית בעשרות מדינות ברחבי העולם ומנוהלת על-ידי עשרות חברות תעופה.

גלעד קריב: בנתב"ג הכל מתכנס למשפך אחד.

גלעד קריב: יש גם גבול לכמה בירוקרטיה אנחנו יכולים לצפות מהפקיד הבודק בנתב"ג.

גלעד קריב: את זה אנחנו גם חייבים לזכור.

גלעד קריב: בסופו של דבר, יהיו גם מקומות של קושי בירוקרטי כשמנהלים מערכת שצריכה לטפל בסוף במאות-אלפי נכנסים בחודש, אם לא במיליוני נכנסים בחודש, ובטח כשפתחנו את השמיים ברוך השם.

גלעד קריב: אז אם אנשים צריכים להרים טלפון למוקד ולברר, הם צריכים לדאוג שהמוקד יודע לתת תשובה מהירה ואני מניח שזה משפיע על שאלת היציאה שלהם מבידוד.

גלעד קריב: אני רק רוצה לוודא שהאנשים האלה לא מוצאים את עצמם במלונית באיזו שהיא סיטואציה, דב, שעל הבסיס הזה פתאום בן אדם יישב סתם במלונית – זה כבר אירוע אחר.

גלעד קריב: להרים טלפון למוקד, נכון?

גלעד קריב: הם לא מגיעים למלונית?

דב ליפמן: לא, לא.

דב ליפמן: צודק.

גלעד קריב: אם הם היו מגיעים למלונית על-סמך הפוזיטיב ב-PCR אז היינו נכנסים ל...

גלעד קריב: חברות התעופה מקבלות הסברים סדורים על השינויים האלה דרך רש"ת, רשות שדות התעופה?

מירה רווה: בוודאי.

מירה רווה: כל השינויים מתואמים עם רת"א – רשות תעופה אזרחית.

קריאה: רת"א, לא רש"ת.

קריאה: זה שני גופים שונים.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: הערות נוספות לגבי התקנות האלה?

גלעד קריב: הבקשה היא להאריך אותן למקסימום, שזה 28 ימים, נכון?

גלעד קריב: בואו נקריא אותן.

נועה ברודסקי-לוי: "תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (חובת ביצוע בדיקה בכניסה לישראל) (תיקון מס' 6), התשפ"ב-2021 בתוקף סמכותה לפי סעיפים 4, 7א(א)(2), ו-23 עד 25 לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש"ף-2021 (להלן – החוק), [ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת ולאחר שהתקיים האמור בסעיף 4(ד)(2)(א) לחוק], מתקינה ממשלת ישראל תקנות אלה: תיקון תקנה 3 1.

נועה ברודסקי-לוי: בתקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (חובת ביצוע בדיקה בכניסה לישראל), התשפ"א-2021 (להלן – התקנות העיקריות), בתקנה 3, תקנה משנה (ג1) – תימחק.

נועה ברודסקי-לוי: תיקון תקנה 9 2.

נועה ברודסקי-לוי: בתקנה 9, לתקנות העיקריות, במקום "ח' בשבט התשפ"ב (10 בינואר 2022)" יבוא "ו' באדר א' התשפ"ב (7 בפברואר 2022)".

נועה ברודסקי-לוי: תחילה 3.

נועה ברודסקי-לוי: תחילתן של תקנות אלה ביום ט' בשבט התשפ"ב (11 בינואר 2022).

נועה ברודסקי-לוי: "

גלעד קריב: מי בעד?

גלעד קריב: מי נגד?

גלעד קריב: מי נמנע?

גלעד קריב: התקנות אושרו פה אחד.

גלעד קריב: אנחנו עוברים עכשיו לנושא ההכרזה על הפיקוח האלקטרוני.

גלעד קריב: נציגי משרד הבט"פ ומשטרת ישראל נמצאים איתנו בזום.

גלעד קריב: כן חשוב לי לציין מי איתנו, מי נציגי הבט"פ לפרוטוקול.

שמחה רוטמן: מי היום הם מבודדים בפיקוח טכנולוגי?

קריאה: כל המבודדים.

גלעד קריב: כל המבודדים.

גלעד קריב: הם יכולים לחתום על הסכמון ויש אכיפה מוגברת.

שמחה רוטמן: עם ה-30% אוכלוסייה שנמצאים בבידוד?

גלעד קריב: אתה רוצה שנשלח אותם למלוניות?

שמחה רוטמן: לא, איזה מלוניות?

שמחה רוטמן: הטענה שלנו תמיד הייתה שאכיפה מוגברת זה משהו שאפשר לעשות כשיש לך איזה שהוא מספר הגיוני של אנשים שתאכוף עליהם.

שמחה רוטמן: נראה לי שזה היום הרבה פחות רלוונטי.

שמחה רוטמן: אני אומר את זה כי אני צריך לצאת לערעור בעניין שי ניצן לוועדת הכנסת אז אני אומר את זה בהתחלה.

שמחה רוטמן: אני אומר שכמו כל הדברים שאנחנו אומרים - -

גלעד קריב: בהקשר הזה אני רוצה לומר שתמיד צריך להיות ריאליים אבל גם צריך לזכור שאנחנו בעיצומו של גל והוא יירגע.

גלעד קריב: אני רוצה לומר בהקשר הזה שעולה השאלה האם במסגרת חוק הקורונה החדש, יש גם בקשה לבחון את האפשרות שבמצבים מסוימים כמו אולי במצב הזה, ההסכמה להסכמון היא לא הסכמה אלא יש חובת הסכמה לפיקוח אלקטרוני, ומי שלא - -

שמחה רוטמן: מי שלא, אז מלוניות.

גלעד קריב: לא, מי שלא אז קנס מינהלי.

שמחה רוטמן: על זה שהוא לא מסכים שיפקחו עליו בבידוד?

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: אז אני לא אומר שאנחנו מסכימים לזה, בסדר?

גלעד קריב: וגם אם אנחנו מסכימים לזה אז אולי אפשר לומר שאנחנו מסכימים לזה רק בסיטואציה קריטית.

גלעד קריב: אני לא בטוח שעדיף לנו להימצא במצב - -

שמחה רוטמן: אני מקווה מאוד שזה לא על סדר-היום היום.

גלעד קריב: היום זה ממש לא על סדר-היום.

גלעד קריב: אני רק בא ואומר: העובדה שמה לעשות?

גלעד קריב: אי אפשר להפעיל אכיפה מוגברת במצב של 150,000 מבודדים אז השאלה אם אנחנו רוצים - - -

שמחה רוטמן: נכון.

שמחה רוטמן: אגב, אני בטוח שיש אפשרות מבחינת כוח אדם ויכולת להפעיל הסכמון על 150,000 איש או על מיליון איש, שאנחנו יותר מתקרבים לשם.

גלעד קריב: נכון, בסדר גמור, זה ברור לנו.

גלעד קריב: ואז נכנסת השאלה גם של האחריות הציבורית - -

שמחה רוטמן: למיטב ידיעתי, מאחר ואין חובה חוקית לאדם להחזיק טלפון סלולרי או לא סלולרי, בית או לא בית, ממילא לייצר לו חובה להסכים באמצעות טלפון – זה בעייתי, ואם יש סיכון אפידמיולוגי אז באמת מלונית זה דבר שאפשר...

גלעד קריב: גם מלונית במצב של מאות-אלפים זה לא...

שמחה רוטמן: לכן, בסופו של דבר צריך להשאיר משהו מההנחה הבסיסית שכהנחה, על האנשים לשמור ריחוק.

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: וגם לדאוג שאותם אנשים שלא מקיימים את ההוראות, שיכפו עליהם טפסים, שידעו שהדין שהם משלמים.

גלעד קריב: ..

שמחה רוטמן: נכון.

גלעד קריב: בעניין הזה אני אעדכן את חברי הוועדה שקיבלנו תשובה מפרקליט המדינה לפנייה שלי בעניין מדיניות האכיפה – אני ביקשתי מפרקליט המדינה לבצע אבחנה בין מדיניות האכיפה לגבי מאומתים שמפירים בידוד למול חבי בידוד באופן כללי.

גלעד קריב: התשובה שקיבלתי מפרקליט המדינה היא שאכן הוא אישר שהמדיניות היא שכאשר אדם מאומת מפר בידוד כשהוא יודע שהוא מאומת, אז המסלול הוא הקנס המינהלי.

שמחה רוטמן: יש כתב אישום פלילי וכולי.

גלעד קריב: אם אני לא טועה, סעיף 281 לחוק העונשין – כך צריך להיות.

שמחה רוטמן: כך יאה וכך נאה.

שמחה רוטמן: רק עוד נקודה שחשוב לשים אליה לב לאור גל האומיקרון המתרגש עלינו: בסיטואציה שבה אנחנו מגיעים למספרי מבודדים גבוהים, חשוב שניתן מענה כי אנחנו יודעים שכשהיו סגרים, אז אמרנו גם בסגר הכי קיצוני – אתה יכול לצאת לקנות אוכל, אתה יכול לצאת לקנות תרופות גם בסגר הכי קיצוני שיש.

שמחה רוטמן: מבודד, אסור לו לצאת לקנות אוכל.

שמחה רוטמן: אז אנחנו מעמידים את האזרחים בסיטואציה שבה יש הרבה מבודדים בבית, בייחוד אני מדבר לדוגמה על אם חד-הורית שאחד מילדיה מתחת לגיל 12 מאומת – גם היא אוטומטית בבידוד, ואין מי שילך לקנות אוכל.

שמחה רוטמן: פשוט אין.

שמחה רוטמן: ואין מענה לדבר הזה, וצריך לתת לזה מענה.

שמחה רוטמן: אגב, מספרי המבודדים הולכים וגדלים.

גלעד קריב: אז ראשית, כדרכם של דיונים כאן, עולות כאן נקודות וכדאי לחשוב עליהן.

גלעד קריב: אני רק אומר בהקשר הזה שאני חושב שישנו מרחב של שיקול דעת אכיפתי, שאנחנו שומעים עליו הרבה, והוא קיים בכל השדה של אכיפה פלילית.

גלעד קריב: יש שיקול דעת לשוטר, וכששוטר פוגש אמא שחוזרת עם סלים והיא אומרת: אין לי אף אחד אחר לבצע, אני מניח שמופעל - -

שמחה רוטמן: בסדר, אבל אנחנו לא רוצים לשים מכשול בפני עיוור.

גלעד קריב: וגם אני אומר משהו שבוודאי תסכים איתי:

גלעד קריב: התקופה הזאת היא גם תקופה שבה נבחן החוסן הקהילתי של החברה הישראלית - -

שמחה רוטמן: אין ספק.

גלעד קריב: - - וחלק גדול מהמענים האלה צריכים להיות במרחב הקהילתי אבל זה דבר שהמדינה מחוצה לו.

גלעד קריב: יש את רשויות הרווחה ויש מתנ"סים ויש בתי-ספר – כולן רשויות של המדינה.

שמחה רוטמן: כשאנחנו מגיעים למצב שיש 30% מבודדים, אנחנו לא שם כי גם הקהילה כולה, אין מספיק אנשים שיצאו לעשות את הקניות.

גלעד קריב: בסדר, צריך לחשוב על זה.

אורי מקלב: עד כמה שאני מכיר, הקהילות עוזרות מאוד אבל כאן צריכה להיכנס הרשות המקומית.

אורי מקלב: בסופו של דבר, הרשות המקומית יכולה לקבל את זה אבל מה שאתה אומר, על שיקול דעת, אני חושב שזה דבר נכון מאוד אבל זה לא עובר לרשויות המוסמכות.

אורי מקלב: אנחנו צריכים להעביר את המסר הזה ואין שיקול דעת.

אורי מקלב: שיקול דעת הוא רק מחמיר.

אורי מקלב: גם כשיש סיבות מאוד – אני מטפל בקנסות שאנשים קיבלו על הפרת סגרים והפרת בידוד כשאנשים באו להיפרד מההורים שלהם.

אורי מקלב: רק לאחרונה טיפלתי בילד שבא להיפרד מאמא שלו, הוא היה באוטובוס והוא קיבל קנס על הפרת סגר.

אורי מקלב: רק תעודת פטירה של אמא שלו, שהייתה אחרי יום ואחרי התערבות שלי כי זה לדבר לעצים ולאבנים.

אורי מקלב: זו רק דוגמה אחת, אני יכול להביא לך ספר של דוגמאות.

אורי מקלב: אם אתה רוצה לסמוך על שיקול דעת של שוטר – אז בכלל אני לא חושב שזה שם.

אורי מקלב: אולי אנחנו צריכים ללכת למקומות האלה, שהפרת בידוד לא על-ידי חולה מאומת אלא על-ידי מבודד משני בשביל קניית תרופות והדברים האלה – אני עוזר עכשיו למשפחות קרובות מאוד שהיו בבידוד וזה באמת קשה מבחינת המצרכים, מבחינת הקניה.

אורי מקלב: אנחנו מדברים על בתים שיש בהם כמה ילדים וזה לא פשוט.

אורי מקלב: אנחנו אומרים שכמה שהיום ילד אחד השתחרר מבידוד – ראינו כמה זה עזר.

אורי מקלב: ילד בן 12 או 14, ראינו כמה הוא עזר לבית - -

גלעד קריב: טוב, בסדר גמור.

אורי מקלב: אני רק שואל על המבודדים – יש איזה 150,000?

גלעד קריב: לא, במערכת החינוך יש לנו אם אינני טועה 120,000, 130,000 מבודדים.

אילנה גנס: נכון להבוקר 151,000 מבודדים.

אילנה גנס: זה סך הכל מבודדים.

אורי מקלב: במערכת החינוך?

אילנה גנס: לא.

אילנה גנס: סך הכל במדינת ישראל כרגע יש 151,000 מבודדים.

אורי מקלב: לפי הכבישים הפתוחים ,לפי דעתי זה הרבה-הרבה יותר.

גלעד קריב: זה הרבה אנשים בבידוד...

אילנה גנס: הם לא חייבים בבידוד אבל הם נשארים בבית.

אורי מקלב: קודם כל, אתם לא יכולים לדעת, וזה גם המצב שהיום מי שעושה בדיקת אנטיגן מתחת לגיל 60 והוא נמצא חיובי, אז לפי מה שאתמול העביר היועץ המשפטי לשאלה של אחד החברים פה, בוועדה, הוא לא צריך לדווח לאף אחד והוא יצטרך להיכנס לבידוד לעשרה ימים, זה היה נכון לאתמול.

אורי מקלב: אז למעשה, אתם לא יודעים.

גלעד קריב: לא, אדם שעשה בדיקה ביתית ויצא חיובי, מה הוא עושה?

אילנה גנס: הוא חייב להידגם בעמדה מוסדית אחרת.

גלעד קריב: בוודאי, זה ההוראות.

אורי מקלב: קודם כל, לא הבהרתם את הנושא וגם זה היה בפעם הקודמת, - - - אני מחזיק את עצמי כאן, בתוך האפליקציה, ואני צריך להיכנס לבידוד אז הוא כותב פה:

אורי מקלב: דיווח עצמי – אין צורך להיכנס לבידוד מי שקיבלו תוצאה חיובית לבדיקת קורונה – בדיקת PCR, או בדיקה מהירה – אנטיגן מפוקחת, צריך להיכנס לבידוד כולל - -

גלעד קריב: הנה, היא מפוקחת.

אורי מקלב: רגע, אבל כתוב - - -

אילנה גנס: או אם עשית בדיקה ביתית ויצאת חיובי – נכון, אתה צריך להיות בבידוד אבל אתה צריך לעשות בדיקה מוסדית, ומותר לצאת במהלך הבידוד לביצוע הבדיקה.

אורי מקלב: אין צורך בפיקוח של משרד הבריאות - - -

גלעד קריב: מה שחבר הכנסת מקלב אומר, וזה נקודה, זה לא הדיון כרגע כי חשוב לי לעבור לנושא הפיתוח הטכנולוגי כדי להותיר זמן לשיחה עם רשות האוכלוסין וההגירה, שיש איזו שהיא תחושה שלאנשים יוצא אנטיגן חיובי בבית והם מדלגים על הבדיקה המוסדית.

גלעד קריב: הם נשארים בבית את כל תקופת הבידוד או לא, ואתם לא יודעים מזה.

גלעד קריב: השאלה אם אנחנו מספיק מבהירים לציבור שאדם שיצא חיובי בבדיקת אנטיגן ביתית ולא הלך לעשות מוסדית תוך 24 שעות או לא דיווח – למה אנחנו במצב שבו משפטית, אין על מי שיצאה לו חובת בדיקה ויצא בבדיקה ביתית חיובי, חובת הודעה למוקד.

גלעד קריב: השאלה אם אנחנו לא מפספסים פה עשרות-אלפי אנשים שיוצאים חיוביים בבדיקות ביתיות ולא הולכים למוסדית.

אורי מקלב: - - -

גלעד קריב: אולי הם לא - - - לבידוד.

גלעד קריב: לאורך כל הקורונה אנחנו כרגע עושים אבחנה בין שאלת הנורמה לבין שאלת האכיפה.

גלעד קריב: אין בעיה לשאול שאלת אכיפה אם אין נורמה.

גלעד קריב: כרגע, למיטב הבנתי, אין שום אמירה נורמטיבית שקובעת בתקנות שמי שביצע בדיקה ביתית חייב לבצע בדיקה מוסדית תוך 48 שעות.

גלעד קריב: חייב לדווח – תחשבו על זה כי כרגע - -

אילנה גנס: בדיקות שמבוצעות במסגרת סגרים, שזה "מגן אבות" ו"מגן חינוך" – הם מחויבים לדווח ואנחנו מקבלים את הדיווחים האלה אבל אדם פרטי שעושה בדיקה כזאת בבית ויוצא חיובי, הוא נדרש להגיע לעמדה מוסדית בשביל לעשות בדיקה - -

גלעד קריב: נדרש איפה?

אילנה גנס: - - הוא גם לא יוכל לקבל הכרה כחולה, לא יקבל תעודת מחלים - -

גלעד קריב: הוא נדרש איפה?

גלעד קריב: מה שמטריד אותנו זה שהבן אדם הזה אומר: טוב, יצאתי חיובי אבל ממילא אומרים שהאנטיגן 50% וזה לא נכון, ומחר הוא הולך לעבודה.

גלעד קריב: אנחנו תכף נעסוק בפיקוח טכנולוגי, הסכמי ההסכמון – כל ההסכמון נשען רק על מי שדווח.

גלעד קריב: השאלה האם החובה לבדיקה מוסדית מעוגנת היום בצווים?

גלעד קריב: מה העיגון הנורמטיבי?

גלעד קריב: זה לא בוועדה פה כי אנחנו לא מתעסקים עם ענייני בדיקות אבל אני רק רוצה להבין – יש היום עיגון בצו של החובה הנורמטיבית של אדם שעשה בדיקה ביתית.

גלעד קריב: קודם כל, האם יש עיגון בצו של חובת הבדיקה הביתית לנחשפים?

אילנה גנס: לא, זו לא חובה.

אילנה גנס: אדם שמחוסן או מחלים – היום יש לו פטור מבידוד והבדיקה היא המלצה בלבד.

אילנה גנס: אין חובה חוקית, לא לבידוד ולא לבדיקה.

אורי מקלב: מה זאת אומרת?

אורי מקלב: אם אדם נחשף לחולה מאומת - -

אילנה גנס: אם האדם מחוסן או מחלים, נכון להיום הוא מקבל פטור מבידוד, ולעשות בדיקה אחרי חשיפה זו המלצה בלבד.

אורי מקלב: גם אם הוא נחשף למאומת?

אילנה גנס: כן.

אורי מקלב: למה אתמול עשיתם בדיקה?

אילנה גנס: יש הרבה פעמים נהלים אחרים, שחלק מהם - -

גלעד קריב: אנחנו ממליצים.

גלעד קריב: ..

אורי מקלב: אני נמצא פה כל-כך הרבה ואני עדין יודע דברים אחרים, וזה גם הפרסום שלכם.

אורי מקלב: סליחה רגע, אדם שנחשף למאומת חייב לעשות בדיקה.

אילנה גנס: לא, זה היה בעבר - -

אורי מקלב: מה זה בעבר?

אורי מקלב: עבר זה לפני חודש?

אילנה גנס: - - שגם מחוסנים ומחלימים נדרשו להיות בבידוד עד לקבלת תוצאה שלילית של אנטיגן או PCR, זה היה בעבר.

אילנה גנס: הדבר הזה שונה לפני כשבוע בערך, שמחוסנים ומחלימים לא נדרשים יותר לבידוד וגם הבדיקה היא בגדר המלצה, הם לא מחויבים.

אורי מקלב: זה חדש לי.

אורי מקלב: אני יודע שהעוזר שלי הוא - - - אבל עדין בפרסומים שלכם זה קיים אחרת.

אורי מקלב: בפרסומים של משרד הבריאות כתוב...

גלעד קריב: חבר הכנסת מקלב, אני לא רוצה שתצא תקלה על-ידינו.

גלעד קריב: לפעמים עולים על נקודות ואנחנו לא יכולים כרגע למצות את הדיון, הוא גם לא בטריטוריה שלנו, לא שזה מאוד משנה.

גלעד קריב: אילנה, אני רוצה לומר משהו: יש פה סוגיה, מה שכן לטריטוריה שלנו, זה לעקוב אחרי אופן העיגון הנורמטיבי בצווים, בתקנות, בהכרזות של המדיניות.

גלעד קריב: בסדר?

גלעד קריב: אנחנו שולחים אנשים לרכוש בדיקות ביתיות – לצערי, ידידי ממשרד האוצר יצא כבר ואני לא יכול לומר לו מה דעתי על היעדר צו פיקוח על מחירים לבדיקות הביתיות אבל אנשים הולכים וקונים.

גלעד קריב: אנשים מבינים היום שגם אם הם מחוסנים והם נחשפו למאומת, הם חייבים בבידוד עד שהם עושים בדיקה ביתית.

גלעד קריב: דברים צריכים להיות ברורים נורמטיבית ומשפטית, בסדר?

אורי מקלב: הגם שאתה אומר שאין לך חובה.

אורי מקלב: הרי כל מי שעושה את הבדיקה, ואמיתות הבדיקה – חלה האחריות עליו וגם יש בזה.

אורי מקלב: ..

אורי מקלב: לחלק גדול מהאנשים, אתה מאמין בהם והחובה האישית שלהם יותר גדולה.

אורי מקלב: הרי הוא יכול לעשות את הבדיקה או שהוא יכול לעשות את הבדיקה והוא יהיה חיובי והוא לא יגיד לך.

אורי מקלב: אז להכריח אותו - -

גלעד קריב: קודם כל, אנחנו מתבשרים פה שאי אפשר להכריח אותו שאם הבדיקה חיובית שילך למוסדית כי הבדיקה עצמה היא לא חובה.

אורי מקלב: אבל אם הוא חיובי, הוא כן חייב.

אורי מקלב: ברור שאם יוצאת לך בדיקה חיובית אתה כן חייב.

גלעד קריב: נצטרך פה הבהרה של המערכת הנורמטיבית, היא צריכה להיות גם ברורה לציבור.

גלעד קריב: אני רוצה רגע לתת דוגמה להשלכות אבל אני לא אמשיך בדיון הזה כי אנחנו עד 11:00 צריכים לגמור את ההכרזה.

גלעד קריב: נמשיך לבדוק את זה.

גלעד קריב: אין מה להתדיין דרמטית, אין מה לומר: רוצו עכשיו, תטילו צו פיקוח על המחירים כשלא ברור לנו אם הבדיקות הביתיות הן חובה או המלצה.

גלעד קריב: הדברים קשורים זה בזה.

גלעד קריב: אז אנחנו בסופו של דבר צריכים להבין מה המצב, האם יש חובה, אין חובה?

גלעד קריב: אני לא אמשיך את הדיון פה עכשיו כי נדבר גם עם אנשי משרד הבריאות, נדבר גם עם הוועדה הרלוונטית אבל מתי שהוא תביאו את העניין הזה כי גם לגבי הבדיקות המוסדיות – הרי הבדיקה הביתית היא אופציונאלית.

גלעד קריב: אדם שלא רוצה לשלם יכול ללכת למוסדית, נכון?

גלעד קריב: אבל אם ברגע הזה הבדיקה למי שמחוסן היא רק המלצה אז אולי בגלל התורים והעומס צריך לבוא ולומר שהחובה קיימת למי שלא מחוסן וההמלצה צריכה להשתנות לגבי ההגעה למוסדית.

גלעד קריב: אני לא יודע.

גלעד קריב: יש פה סוגיה שחבר הכנסת אורי מקלב עוזר לנו להציף אותה ונדבר עליה.

אורי מקלב: רק שאלה אחת – כמה אנשים או מה אחוז של הבדיקות הביתיות יצאו חיוביות ואחרי זה ב-PCR יצאו שליליות?

אורי מקלב: אני בין האנשים האלה.

אילנה גנס: אין לנו תיעוד של בדיקות ביתיות, אי אפשר לדעת.

אילנה גנס: אני יכולה להגיד כמה אחוז חיוביים יש בבדיקות PCR מוסדיות ובבדיקות אנטיגן מוסדיות – כמה מתוכן נבדקו בבית לפי זה ואיך הם יצאו.

אילנה גנס: ..

נועה ברודסקי-לוי: אבל תוכלו לדעת בבדיקות המוסדיות כמה באנטיגן - - -

גלעד קריב: מכובדי, אני חייב לעצור, אנחנו לא נבקש מהיו"ר הארכה ביום כזה, אנחנו לא בדיון דרמטי ואנחנו צריכים לטפל בהכרזה.

גלעד קריב: גברת יעל אבידן איתנו בזום – רמ"ט פרויקטור מינהלת האכיפה.

גלעד קריב: אני מבקש את עיקרי הדברים ואנחנו נקריא את ההכרזה.

גלעד קריב: בבקשה.

יעל אבידן: קודם כל, כבוד היושב-ראש, אנחנו מתנצלים על הגעתנו לדיון בזום, נתבקשנו על-ידי לשכת השר לעשות זאת על-מנת למנוע תחלואה ולאור העלייה בתחלואה במשרד.

יעל אבידן: נמצאים אתנו בזום מדען המשרד, דוקטור גבי פרישמן, היועצת המשפטית של המשרד, שרון צמח רובינשטיין, ועוד נוספים.

יעל אבידן: באופן כללי, האמצעים הטכנולוגיים – נבקש להאריך את ההכרזה ב-28 ימים נוספים.

יעל אבידן: מדובר כמובן בכלי פיקוח שהוא אחד מכלי האכיפה המאוד חשובים והעיקריים שלנו, בפרט לאור העלייה בתחלואה ובכמות הבידודים היום.

יעל אבידן: במידה והיו"ר מעוניין לשמוע פרטים ונתונים נוספים על מצב ההסכמה והשימוש בכלים, הן ההסכמה והן הווידאו, אז המדען שלנו ישמח לתת את הפרטים.

יעל אבידן: באופן כללי, אנחנו רואים עלייה בהסכמה וגם באחוז של הפיתוח הטכנולוגי מסך כל כלי האכיפה - -

גלעד קריב: למעט הנושא של הטלפונים הכשרים, שפה, על-פי המצגת, אני רואה המשך של חוסר אפקטיביות טוטאלית.

יעל אבידן: אנחנו לא קוראים לזה בצורה הזאת.

יעל אבידן: ישנה גם עליה בהסכמה ובפיקוח גם בטלפונים הכשרים.

יעל אבידן: לגבי הנתונים במצגת – גדי יוכל להרחיב אבל כן חשוב לציין שמתוך בעלי הטלפונים הכשרים, מי שגם בעל טלפון נייח, הם אלה שאנחנו יכולים להגיע אליהם.

יעל אבידן: הנפילה העיקרית זה של אותם אנשים שיש להם טלפון כשר ואין להם טלפון נייח – אליהם אנחנו לא יכולים להגיע באמצעים הטכנולוגיים אבל הם כמובן מקבלים פיקוח פרונטלי.

יעל אבידן: ישנה עלייה שם, וגם חשוב לי לציין שבגלל ששלחת אותנו בדיון הקודם לבצע בדיקה שלנו לגבי איך ניתן לשפר את אחוז ההסכמה והפעילות של הפיקוח הטכנולוגי לגבי אותם מבודדים – גם ביצענו עבודת מטה בנושא ומיקדנו את ההסברה ככל הניתן גם לאוכלוסיות שמשתמשות בטלפון כשר, בעיקר מדובר באוכלוסייה של חרדים והאוכלוסייה הדתית-לאומית, שקיבלו במשך השבועות האחרונים מיקוד מיוחד להסברה גם באמצעי הרדיו וגם באמצעי האינטרנט שהם משתמשים בהם, וגם אפילו לקבוצות הוואטסאפ של האוכלוסייה הדתית-לאומית והאוכלוסייה החרדית כדי לחשוף בפניהם ככל הניתן את ההסברה.

יעל אבידן: עוד לא הורדנו את הרגל מהגז גם בנושא הזה אבל בסך הכל, אנחנו בוחנים את הנתונים וגם מקבלים נתונים נוספים ש - - - שהתדיינו על כך בדיון הקודם כך שאם תרצה להרחיב, מבחינת המסרים גדי יוכל לשים את הדגש על המסרים אבל אנחנו באמת מנסים להשתמש בכלי ולמצות אותו ככל הניתן כדי שבאמת נוכל להגיע לכלל האוכלוסייה.

גלעד קריב: תראו, הנתונים לגבי הטלפונים הלא-חכמים הם מגוחכים.

גלעד קריב: שישה אחוזים מאלה שמסכימים עם טלפונים כשרים – על-פי הנתונים שלכם הם מוסרים גם את הטלפון הנייח בבית.

אורי מקלב: זה לא שלא מוסרים אלא אין.

אורי מקלב: הם לא מחזיקים טלפון נייח מכיוון שהם עובדים עם הטלפון הכשר והעלות גבוהה.

גלעד קריב: בסדר, אז אני אומר שהכלי לא יעיל, אין מה לעשות.

אורי מקלב: אני רק אגיד לך שהם זוכים לביקורים ואנחנו כל היום רואים אנשים שיוצאים למרפסות ושואלים כמה ילדים יש לכם, כמה אתם בבידוד וסופרים אותם במרפסת מלמעלה.

אורי מקלב: אלה המחזות שאנחנו רואים והם לא מחזות נעימים.

גלעד קריב: גברתי, אני רוצה לומר משהו – אין לי בעיה שהמדען הראשי יאמר את עיקרי הנתונים, אין מה לעבור על המצגת הכוללת אלא אם יש דגשים שהוא רוצה לומר אבל אני מתכוון בקרוב, לא בשבוע הבא, ככל הנראה בשבוע אחרי זה, לבקש דיון מעקב כללי על הנושא האכיפה.

גלעד קריב: אני חושב שראוי בעיצומו של הגל הזה לקיים דיון מתכלל בנושא האכיפה, שלא מעמיד את הפיקוח הטכנולוגי באור הזרקורים לבדו אלא אנחנו מבינים איפה זה משתלב עם מדיניות האכיפה בכלל, ואז נשמע גם על הביקורים, גם על נושא הקנסות, מה המצב שלכם למול הפקחים ברשויות המקומיות, שאני מבין שלצערי לא מספיק נכנסות תחת האלונקה בעת הזו בהפעלת הפקחים שלהן.

גלעד קריב: להבין מה קורה במדיניות התביעה לאור התשובה שקיבלנו מפרקליט המדינה.

גלעד קריב: ולכן, אני מציע גם בהעברת הבקשה למנכ"ל המשרד, ואנחנו נעשה את זה גם פורמלית ולא-פורמלית – אני מציע שנקיים דיון מסודר על כלל היבטי האכיפה בגל האומיקרון.

גלעד קריב: בתוך זה ייכנס גם נושא הפיקוח הטכנולוגי.

גלעד קריב: יש בפנינו את המצגת.

גלעד קריב: אם המדען הראשי רוצה לתת דגשים – בבקשה, ואם לא ניגש להקראת ההכרזה ונאשר אותה.

גלעד קריב: דומני שאף אחד מאתנו לא חושב שדווקא בעת הזו צריך לא לאשר את המשך השימוש בפיקוח הטכנולוגי אבל נבין את תמונת המצב האכיפתית באופן קוהרנטי רק לנקודה הזו.

גלעד קריב: אז אם המדען הראשי רוצה להוסיף פרטים, בבקשה.

גלעד קריב: דוקטור גדי פרישמן, אם אתה רוצה לגעת אז רק בנקודות שחשוב שהוועדה תדע שהתחדשו מהפעם הקודמת.

גלעד קריב: בבקשה.

גדי פרישמן: אדוני היושב-ראש, אני באמת אתן שלושה עד ארבעה מספרים רק לסבר את האוזניים של הוועדה: אז ראשית, הטכנולוגיה כמכפיל כוח – נושא ההסכמון הוא הטכנולוגיה היחידה שיכולה להתמודד עם הדבר הזה שוב, עם מספרים גדולים מאוד ובהקשר לדיון הקודם מכיוון שעל-ידי שליחת בקשה לקבלת הסכמה, אנחנו יכולים להגיע לכל חבי הבידוד.

גדי פרישמן: זאת נקודה חשובה.

גדי פרישמן: אנחנו רואים גם עלייה משמעותית בנתח של הפיקוח הטכנולוגי בפיקוח של חבי הבידוד.

גדי פרישמן: אנחנו כבר מגיעים לסדר גודל של 12,000 נגיעות בסך הכל בחבי בידוד, אם זה פרונטלי ואם זה טכנולוגי, שאנחנו מדברים כבר על כמעט 70% שהוא נתח טכנולוגי.

גדי פרישמן: להזכירכם, התחלנו ב-40%.

גדי פרישמן: זאת אומרת, הפלח הטכנולוגי הולך ועולה.

גדי פרישמן: אני לא אכנס לנושא ההסכמות כי דיברנו על זה.

גדי פרישמן: אני רק אציין שלנושא ההסכמות יש המון היבטים והוא נושא מורכב.

גדי פרישמן: הוא גם משתנה שתלוי בהרבה מאוד גורמים אבל יש לנו הסכמה ראשונית, יש לנו הסכמה לאכיפה, יש לנו הסכמה בתוך אוכלוסייה שמגיעה ממדינות אדומות – כרגע זה נמצא בצד לאור ההחלטות האחרונות.

גדי פרישמן: הסכמה בתהליך של הטלפון הכשר – שמתבקשות שם שתי הסכמות והסכמה לווידאו.

גדי פרישמן: זאת אומרת, גם בהצגת הדברים, מאוד קשה למקד היכן נמצאת ההסכמה ואי-הסכמה, ולכן כשאנחנו מסתכלים באופן מקיף ומלא על כלל הבקשות שלנו בכלל הערוצים, אנחנו מגיעים לסדר גודל של מעל 40% הסכמה.

גדי פרישמן: זאת אומרת, האוכלוסייה מגיבה לפיקוח הטכנולוגי במעל 40% בהסכמה.

גדי פרישמן: לגבי נושא הווידאו – אנחנו מוסיפים עוד נתח של מספר מאות נגיעות באמצעות ווידאו.

גדי פרישמן: התהליך הזה נמצא בשיפור טכנולוגי ופועל לכל אורך הדרך.

גדי פרישמן: הנקודה האחרונה לגבי הטלפון הכשר – אני מבין שאתה תעשה על זה מיקוד אבל רק אומר שישנה אוכלוסייה שאנחנו זיהינו לפי מחקרים שלא בוצעו על-ידינו ולכן, אני מצטט: למשל, מחקר של המכון הישראלי לדמוקרטיה, שאומר שסדר גודל של קצת מתחת ל-30% מהאוכלוסייה החרדית, יש להם טלפונים או חכמים כשרים או טלפונים רגילים, וניתן להניח שחלקם לפחות נמצא בתוך תהליך הפיקוח הכללי.

אורי מקלב: זה נתון חשוב מאוד ואתם לא מפרידים אותו?

גלעד קריב: לא.

אורי מקלב: אז באמת יכול להיות שיש אחוזים גדולים - -

גדי פרישמן: אין לנו כרגע את היכולת, אדוני.

אורי מקלב: בסדר גמור.

אורי מקלב: הנתון של טלפונים כשרים לא אומר על כל האוכלוסייה.

גלעד קריב: לא, בוודאי שלא.

גלעד קריב: הוא נתח מאוד קטן מחבי הבידוד בכל האוכלוסיות.

אורי מקלב: לא, הוא אומר שגם בתוך אלה שמחזיקים טלפון כשר, יש לחלקם טלפון כשר שכן תומך את הטכנולוגיה הזאת.

אורי מקלב: חלק מהכשרים כן תומכים, וגם אם יש לו בבית טלפון נייח, הוא לא נמצא בנתון שיש לו טלפון כשר או לא אלא נמצא בנתונים הכלליים.

גלעד קריב: ברור, בסדר גמור.

גלעד קריב: אני אומר עוד פעם – כפי שאמר חבר הכנסת רוטמן, ככל שאנחנו מגיעים למצב של מאות-אלפי חבי בידוד, הכלים האלה נותרים חשובים אבל ברור שהמספרים זה לא המענה.

גלעד קריב: בצורה מוזרה, הפיקוח הטכנולוגי יותר יעיל בתקופות שהן לא גלי הדבקה דרמטיים.

גלעד קריב: בואו נבצע את ההכרזה, וחבר הכנסת בגין הוא זה שיתחיל להוביל את המשך הדיון ואני אחזור בעוד רגעים אחדים.

גלעד קריב: אני מזכיר, אדוני מנהל הוועדה, שאני אחזור תוך כמה דקות.

גלעד קריב: המטרה שלנו היא לשמוע מרשות האוכלוסין וההגירה סקירה איפה הם עומדים עכשיו עם נהלי הכניסה לישראל.

גלעד קריב: חבר הכנסת לשעבר, דב ליפמן כאן, על-מנת להציף כמה בעיות שעדין עומדות, ואני אשוב בעוד מספר רגעים.

גלעד קריב: אנא הקראה.

גלעד קריב: תודה.

זאב בנימין בגין: אם תוכל, אדוני היושב-ראש, לבקש מהחברים שבהעדרך לא ישאלו שאלות קשות.

אורי מקלב: אנחנו סמוכים ובטוחים שאתה יודע...

נועה ברודסקי-לוי: "הכרזת סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש(הוראת שעה) (בידוד בפיקוח טכנולוגי) (תיקון מס' 8), התשפ"ב-2022 בתוקף סמכותה של הממשלה לפי סעיף 22יח לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש"ף-2020 (להלן – החוק), ולאחר ששוכנעה הממשלה כי יש סיכון מהפרת חובת הבידוד וכי הפרת חובת הבידוד עלולה להביא להחמרה ברמת התחלואה במדינה, על סמך חוות דעת אפידמיולוגית מטעם משרד הבריאות, ולאחר שבחנה הממשלה דרכי פעולה חלופיות ושקלה את הצורך בהכרזה מול מידת הפגיעה בזכויות של חבי הבידוד, ומצאה שמכלול אמצעי הפיקוח הטכנולוגיים הזמינים בתקופת ההכרזה מתאים לכלל האוכלוסייה, ובאישור ועדת חוקה, חוק ומשפט של הכנסת, מכריזה הממשלה לאמור: תיקון סעיף 4 1.

נועה ברודסקי-לוי: בהכרזת סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (בידוד בפיקוח טכנולוגי), התשפ"א-2021 בסעיף 4 במקום "י' בשבט התשפ"ב (12 בינואר 2022)" יבוא "ח' באדר א' התשפ"ב (9 בפברואר 2022)".

נועה ברודסקי-לוי: תחילה 2.

נועה ברודסקי-לוי: תחילתה של הכרזה זו ביום "י"א בשבט התשפ"ב (13 בינואר 2022)".

נועה ברודסקי-לוי: "

זאב בנימין בגין: אז כאן אנחנו נצביע.

זאב בנימין בגין: מי בעד אישור ההכרזה הזאת?

זאב בנימין בגין: ההכרזה אושרה פה אחד.

זאב בנימין בגין: אני מזמין את נטלי אור-חן, בבקשה, אושפיזין בזום.

נטלי אור-חן: בוקר טוב.

זאב בנימין בגין: בוקר טוב.

זאב בנימין בגין: אנחנו בעדכון על נהלי כניסת זרים בעלי זיקה לישראל.

זאב בנימין בגין: נמצא אתנו גם ממש לעניין זה, חבר הכנסת לשעבר, חברנו דב ליפמן.

זאב בנימין בגין: בבקשה.

נטלי אור-חן: אז כפי שאתם יודעים, החל מיום ראשון האחרון, מתירים כניסת תיירים לישראל בכפוף להיות מחוסנים-מחלימים לפי נהלי משרד הבריאות.

נטלי אור-חן: מעבר לכך, יש לנו מספר קריטריונים שבהם אנחנו מאשרים ללא עמידה בתנאים הללו.

נטלי אור-חן: אלה קריטריונים שהתחלנו איתם בראשית הקורונה ואנחנו פועלים לפיהם גם היום.

נטלי אור-חן: בקשות כאלה, שהן חריגות, מוגשות ללשכת מינהל האוכלוסין או לקונסוליות והנציגויות שנמצאות בחו"ל.

נטלי אור-חן: אין משהו חריג עד כה.

נטלי אור-חן: אדם נכנס בנתב"ג, הולך לפי כללי הבידוד.

נטלי אור-חן: אם יש לכם שאלות ספציפיות אני אשמח שתשאלו.

זאב בנימין בגין: אני רוצה לפרט ודב ימשיך לגבי הנהלים שנדונו כאן, בוועדה, ביוזמת היושב-ראש קריב, להרחבת קריטריונים לבני משפחה שאינם דווקא מדרגה ראשונה שהם פה בארץ, מה שאנחנו קוראים זרים, ורוצים להגיע לאירועי חיים.

זאב בנימין בגין: אז אנחנו במעגל הזה כבר או לא עודכנו?

נטלי אור-חן: לגבי אירועי החיים – זה כרגע לא רלוונטי כי נכון להיום, כל מי שעומד בתנאים של מחוסנים או מחלימים יכול להיכנס למדינת ישראל בלי שאנחנו בודקים באמת את הזיקה של קרוב משפחה ישראלי.

נטלי אור-חן: החריג לזה, זה מי שמגיע להלוויות, והם היחידים שכרגע, באירועי החיים, אנחנו מאשרים ללא התניה של חיסון או החלמה כי הלוויות אי אפשר לתכנן.

זאב בנימין בגין: דב, בבקשה.

דב ליפמן: תודה רבה.

דב ליפמן: שתי נקודות ואז שלוש נקודות, ובאמת אשמח להתייחסות או תמיכה של חברי הכנסת שנמצאים פה.

דב ליפמן: לגבי הנקודות: כאשר שיניתם את הכללים – למשל, במוצאי שבת כבר היה מותר לכל מחוסן להיכנס אבל הטפסים לא היו מוכנים.

דב ליפמן: אני מעלה את הנקודה רק בשביל הפעם הבאה כי אני לא ישנתי במוצאי שבת כי היו אנשים תקועים בשדות תעופה בכל העולם.

דב ליפמן: ורק הערה לעתיד – שאם יש שינויים בכללים, שיעדכנו את הטפסים בכל המערכת מראש ולא יחכו ליום ראשון כאשר נכנסים לתוקף השינויים במוצאי שבת כי יש אלפים בעולם שהיו בשדות תעופה לפי הכללים ופשוט לא היו טפסים מוכנים.

דב ליפמן: דבר שני – כאשר משנים דברים באמצע התהליך, גם חייבים לעדכן את כולנו.

דב ליפמן: למשל, לפני יומיים, מצאנו תקלה בטפסים כי מישהו החליט שחייבים להעלות את המסמכים של החיסונים, דבר שלא היה קודם.

דב ליפמן: אנחנו ידענו מזה, הקהל לא ידע מזה ולכן, כשיש שינויים בכללים צריכים לעדכן את הציבור, לעדכן את כל הארגונים כדי שנוכל להפיץ את זה ולא שפתאום, בהפתעה, יהיו כמה שעות שאנשים יהיו תקועים ולא יודעים מה לעשות, ואז אנחנו לומדים על השינוי.

דב ליפמן: זאת הערה לגבי העתיד.

נטלי אור-חן: אני רק רוצה להעיר שהטפסים שאתה מדבר עליהם אלה טפסים של משרד הבריאות, וזה טופס הצהרת נוסע שכל נכנס לישראל צריך למלא.

דב ליפמן: נכון, שניהם.

דב ליפמן: אני מדבר על שני הטפסים.

נטלי אור-חן: צריך להעביר את ההערה הזאת למשרד הבריאות.

דב ליפמן: אז אם אפשר, ברשות הוועדה, לבקש שהכל יהיה מתוכנן.

זאב בנימין בגין: האם על-פי ידיעתך - - - אני לא יודע כמה הם, אולי תריסר, האם הם ידועים למשרד הבריאות?

זאב בנימין בגין: האם יש איזה נוהל של עדכון של אותם ארגונים?

זאב בנימין בגין: אני לא יודע בכמה ארגונים מדובר.

זאב בנימין בגין: האם יש כתובות מייל, האם יש טלפונים?

זאב בנימין בגין: איך הייתם רוצים שזה יקרה כי המערכת עמוסה מעל הראש גם בלי הודעות כאלה.

זאב בנימין בגין: אז אם יש קובץ ארגונים שעוסקים באישורים כאלה להסדרים שאינם קרובים וישירים - -

דב ליפמן: אין אבל אולי זה רעיון.

זאב בנימין בגין: לא, אתה אומר שלא עדכנו אז אין לנו יסוד להתלונן על זה שלא עדכנו אם אין להם את מי לעדכן.

דב ליפמן: בסדר.

דב ליפמן: לגבי השאלות, וזה חשוב לנו עכשיו ואשמח לשמוע מחברי הכנסת על עכשיו – אם יש משפחה של מחוסנים, ההורים, ויש להם ילדים קטנים ואין להם יכולת להגיע ארצה – אני חושב שהמגיפה לא הולכת לשום מקום - -

אורי מקלב: קודם כל, נשמע מה המדיניות שלכם לגבי ילדים.

אורי מקלב: הורים לילדים עד גיל חמש - -

דב ליפמן: כרגע אסור.

אורי מקלב: - - שאנחנו פוטרים אותם פה מחיסון אז הם לא מחוסנים אבל יש להם ילד.

אורי מקלב: דבר שני, יש מדינות שהמדיניות שלהם לגבי ילדים היא אחרת משלנו, הם לא מגבילים עד גיל חמש, ואנחנו כאן מפרידים ולא נותנים לממש את הזכות הזאת בגלל הילד.

דב ליפמן: אז אולי נעלה את השאלות ואז אני...

אורי מקלב: לא, לא כדאי.

זאב בנימין בגין: נטלי, בבקשה.

נטלי אור-חן: אז לגבי ילדים – אז ראשית, אם מדובר בילדים של אזרחים ישראלים, גם אם הם טרם נרשמו במרשם האוכלוסין, אנחנו רואים אותם כישראלים לכל דבר ועניין והם כפופים לכללים כמו כל ישראלי שיכול להיכנס למדינת ישראל.

נטלי אור-חן: עם זאת, מי שאינם במרשם האוכלוסין, שאינם מחויבים למרשם האוכלוסין הם זרים לכל דבר ועניין ועל כן, אם אין להם את ההתניה של חיסון או החלמה על-פי הנחיות משרד הבריאות הם אינם רשאים להיכנס למדינת ישראל.

נטלי אור-חן: חשוב לציין שבשביל זה יש לנו גם קבוצת התייעצות הומניטרית, שאם יש דברים שהם קצת יותר רגישים, קצת יותר חריגים ומיוחדים אז ניתן להעלות בקשה, והקבוצה הזאת דנה בהתאם לכללים שלה.

זאב בנימין בגין: אבל השאלה אם זה נוגע גם למשפחות שההורים מחוסנים, הילדים הצעירים מגיל חמש שאינם חייבים בחיסון, האם הם יכולים להיכנס?

נטלי אור-חן: לגבי ילדים זרים – ההנחיה כפי שאושרה על-ידי שרת הפנים והיא שעד גיל שנה ילד יכול להיכנס למדינת ישראל ללא שום התניה, ומעל גיל שנה – על-פי הכללים של משרד הבריאות.

זאב בנימין בגין: זאת אומרת שעד גיל חמש ואיננו מחוסן יוכל להיכנס להבנתי ממה שאת אומרת.

נטלי אור-חן: לא.

זאב בנימין בגין: אבל אלה הכללים של משרד הבריאות.

נטלי אור-חן: לא, עד גיל שנה יוכלו להיכנס ילדים זרים.

נטלי אור-חן: שוב, אני מסווגת את זה – עד גיל שנה, כולם חייבים בכללים של משרד הבריאות.

נטלי אור-חן: אם הוא מחלים, כמובן שהוא יוכל להיכנס בהתאם להנחיות של משרד הבריאות אבל כרגע אין הנחיה שהיא אחרת לגבי ילדים זרים.

זאב בנימין בגין: זו שאלה שאולי כדי לטפל בה כי אם אנחנו אומרים שעל-פי כללי משרד הבריאות כאן, במדינתנו, וכאן ילדים עד גיל חמש אינם חייבים בחיסון, אז האם זו לא החמרת ייתר לגבי ילדים עד גיל חמש שהוריהם זכאים להיכנס או יכולים להיכנס?

זאב בנימין בגין: זה לפחות שווה בירור, אני חושב.

נטלי אור-חן: זה נושא שנעלה אותו בוועדה הבין-משרדית שלנו, ואנחנו נלך איתו גם לשרת הפנים ואני מקווה שיתקבלו הנחיות.

זאב בנימין בגין: אז אתם תעלו את השאלה הזאת?

נטלי אור-חן: אני, אישית, אעלה את השאלה הזאת.

זאב בנימין בגין: יפה.

זאב בנימין בגין: אז הנה, כבר היה שווה לחבר הכנסת לשעבר ליפמן להגיע לירושלים לישיבת הוועדה.

זאב בנימין בגין: יש לו עוד שאלות טובות, שנשתדל שיהיו טובות והן יועלו לוועדה בשבוע הקרוב.

אורי מקלב: אדוני היושב-ראש, רק מבחן התוצאה יגיד או התשובה שלהם אם - - - רק לשאול שאלה זה עדין לא שווה.

אורי מקלב: התשובה אם - -

דב ליפמן: נחכה לתשובה.

זאב בנימין בגין: אבל עצם העלאת השאלה, אם חידשנו, כבר עשינו משהו.

אורי מקלב: נטלי בטח יודעת אבל אני רק רוצה להוסיף שזה שהילדים יוכלו להגיע ואנשים שמגיעים זה במקרים מאוד הומניטריים - - - אבל הם לא יכניסו את הילדים מחו"ל.

אורי מקלב: הילדים שבאים זה חלק בלתי נפרד מהם, זה לא לטייל ולא - - - הם באים לדברים מאוד חשובים ואז, בגלל הילד, הם לא יכולים להיכנס.

זאב בנימין בגין: מכאן השאלה השאלתית.

אורי מקלב: השאלה מאוד שאלתית וחשובה.

אורי מקלב: הם יכולים לעשות כל דבר בשביל זה.

אורי מקלב: גם אם צריך לעשות פה חיסון - - - נותנים לזה פתח.

זאב בנימין בגין: בסדר.

זאב בנימין בגין: ירית ופגעת במטרה הראשונה, נראה הלאה.

דב ליפמן: לגבי מחלימים – בכל העולם, חוץ מהאיחוד האירופי ואנגליה, אנחנו, במדינת ישראל, לא מכירים במחלימים בארצות-הברית, בקנדה, בדרום-אפריקה, אין מדיניות.

דב ליפמן: אנחנו מקבלים גל של פניות מאנשים שיש להם – זה לא הומניטרי אבל קרובי משפחה שנמצאים פה, עולים.

דב ליפמן: יש קבוצות של נוצרים שפנו אלינו שרוצים להגיע לארץ לחלק מאות-אלפי דולרים בצדקה, לעזור למדינת ישראל אבל הם לא מחוסנים בגלל איזו סיבה אבל הם מחלימים.

דב ליפמן: צריך לתת מתווה לעזור למחלימים מכל העולם להגיע, אם זה בדיקות סרולוגיות, אם בידוד, הם יעשו מה שדורשים מהם אבל כרגע, מחוץ לאיחוד האירופי זה רק מחוסנים.

זאב בנימין בגין: איך נדע?

זאב בנימין בגין: איך השלטונות ידעו אם הם אכן מחלימים?

זאב בנימין בגין: איזה מסמך יהיה להם כדי להוכיח זאת.

אורי מקלב: זאת השאלה המרכזית.

אורי מקלב: על חיסונים יש הוכחות בין-לאומיות, שפה בין-לאומית שמדברת על תעודת מחוסן.

אורי מקלב: איך ידעו?

אורי מקלב: יש שפה של תעודת המחוסנים, סוג של אפליקציה או סוג של תעודה שמקובלת על משרד הבריאות, זה משהו בין-לאומי, גם על האירופאים.

מירה רווה: תראו, אני לא אשת מקצוע ולא עלה כרגע נציג אבל יש מסמך שהופץ למנכ"ל רשות האוכלוסין על-ידי מנכ"ל המשרד שמפרט את המקרים שיש אישור של כניסה לזרים, איזה חיסונים מוכרים, מהו מחוסן.

מירה רווה: זאת אומרת, זה צריך להיות מישהו שעונה על הקריטריונים, לאיזה חברות שאושרו.

זאב בנימין בגין: לא, במילון של משרד הבריאות, למרות ששמעתי הסתייגות מדוקטור אלרעי פרייס בדיון אחר, בכל זאת אני שומע את המילה "מוגנים" בהקשרים האלה, אז אם מחלימים נשארים נחשבים מוגנים אז השאלה היא אם אדם בא מחו"ל, איך הוא יוכיח שהוא אכן מוגן באמצעות החלמתו, המסכן?

מירה רווה: אז אני לא רוצה להיכנס וצריך לקחת את הדברים בעירבון מוגבל אבל מה שכן, צריכה להיות אסמכתה שניתנת לעימות דיגיטלי במשרד לכל הנושא של הבדיקות.

מירה רווה: זה צריך להיות משהו מוסדי ומוכר.

מירה רווה: עד עכשיו, זה על סמך בדיקות PCR בלבד.

דב ליפמן: כן, אבל עכשיו אנחנו לא מתירים לאנשים להיכנס רק על סמך PCR, אז השאלה היא האם יש דרך לבחון איזה מתווה למחלימים, לאנשים שלא יכולים להתחסן מכל העולם - -

אורי מקלב: - - - המחוסנים לא מספיק והחלק השני זה מחלים.

אורי מקלב: הרי אתם רוצים שלושה חיסונים כאן, לא מספיק חיסון אחד.

דב ליפמן: נכון.

אורי מקלב: מה שמקובל כאן

אורי מקלב: בארץ זה שני חיסונים ולכן הם צריכים להיות תוך חצי שנה, אז מה שמבקשים פה זה סוג של תעודה או ראיה שאם זה שני חיסונים ומחלים או ילדים, זה יכול להיות חיסון אחד ומחלים, שיכירו גם איזה סוג תעודות מחלים, מאיזה מדינות קבילות גם היום במדינת ישראל, כמו שעשיתם בחיסונים.

אורי מקלב: איך אתם יודעים אם אדם מחוסן או לא?

אורי מקלב: על סמך תעודות מחו"ל.

זאב בנימין בגין: השאלה היא האם משרד הבריאות מכיר בתעודת החלמה ממדינה זו או אחרת?

זאב בנימין בגין: כמה זמן חלף?

זאב בנימין בגין: זה לא לדיון עם מרשם האוכלוסין, זה לדיון עם משרד הבריאות.

אורי מקלב: אבל אם היא תגיד שזה בסדר, אז - - -

זאב בנימין בגין: בסדר, אבל מרשם האוכלוסין ומשרד הפנים ככלל צריכים אישור של נוהל מסוים, והשאלה הזאת היא לא שאלה למשרד הפנים אלא למשרד הבריאות.

זאב בנימין בגין: דב, שאלה אחרונה.

דב ליפמן: לגבי הנושא אם פג תוקף הבוסטר – זאת אומרת, עכשיו יש אנשים איתם אנחנו מגיעים למצב שזה כבר חצי שנה מהבוסטר.

דב ליפמן: אנחנו חייבים לא לחכות לרגע האחרון, לקראת פסח, להחליט מה תהיה המדיניות.

דב ליפמן: אנחנו חייבים לבקש מהרשויות להתחיל את הדיון עכשיו, מה נעשה, כי כמדיניות, אין להם את המנה הרביעית ואני לא חושב שאנחנו יכולים לדרוש את זה אבל צריכים להתחיל את הדיון על זרים שרוצים להיכנס והם עברו את הבוסטר, עברה חצי שנה, אז מה לעשות?

דב ליפמן: כי עכשיו עד סוף פברואר מותר להם להיכנס - -

קריאה: גם לישראלים.

דב ליפמן: נכון.

דב ליפמן: אז השאלה כאשר יש דיונים פה, בארץ, לגבי ישראלים, שנחשוב על הזרים, שלא נגלה שיש לנו בעיה ולא פתרנו את בעיית המתווה.

דב ליפמן: חשוב שזה יהיה מראש.

גלעד קריב: אני רוצה לומר שלמיטב ידיעתי בעניין הזה, אין כרגע החלטה של משרד הבריאות, שרק מי שמקבל חיסון רביעי מסתובב עם תו ירוק.

גלעד קריב: חשוב לומר את זה, ואני רוצה להזכיר גם שהבוקר למדנו מכלי התקשורת שהעמדה האירופית שונה מהעמדה של הצט"מ.

גלעד קריב: אני מברך על העמדה של הצט"מ בהגנה על האוכלוסייה הוותיקה וגם לאירופים יש יותר זמן כי הם התחילו את הבוסטר אחרינו אבל זה חשוב שהעלית את הנקודה הזאת לא רק לגבי פסח אלא שלא נמצא עוד פעם - -

מירה רווה: אמרתי שזה לא רק לעניין זרים, זה גם רלוונטי לגבי ישראלים.

גלעד קריב: כן, אבל תראו, בעניין הזרים אני רוצה לומר: את עולם התיירות הישראלי – אני רגע אשים פה שיקול של עולם התיירות – אחד הדברים שעלו בזמן שמתווה התיירות הוצג הוא באמת הפער הזה, בין הדרישות החיסוניות בישראל ובעולם.

גלעד קריב: באו אנשי ענף התיירות ואמרו שזה מתווה חסר אפקטיביות כי אף אחד לא יכול להגיע לישראל כתייר.

גלעד קריב: אתם אומרים שאפשר אבל תכלס אי אפשר כי אתם דורשים בוסטר ובעולם לא נותנים בוסטר.

גלעד קריב: אז התשובה הייתה: חכו כמה שבועות, גם בעולם יתנו בוסטר, וזה נכון אבל אי אפשר לשגע את ענף התיירות.

גלעד קריב: ואם אנחנו חיים בעידן של ניהול סיכונים בריאותי – הייתי אומר שהאומיקרון לימד אותנו לנהל סיכונים אחרת מאשר בגל הרביעי והשלישי, אז מה ליפמן צודק – בואו נחשוב קדימה בעניין הזה.

מירה רווה: צריך למצוא פתרון לישראלים ואחר-כך יחשבו איך לעשות את ההתאמות.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: האם העליתם את הצורך באיזו שהיא מחשבה מה אנחנו עושים עם הסיפור הזה של תעודת מחלים?

דב ליפמן: כן, ביקשנו את זה ואין תשובות כרגע אבל באמת, זה משהו...

גלעד קריב: אני רוצה לומר משהו בהקשר הזה - -

מירה רווה: אין לי פה נציג מקצועי.

מירה רווה: ..

גלעד קריב: אמרתי שאני מחויב לרעיון שאחת לשבועיים, פה בוועדה, יהיה דיון, גם אם הוא קצר, בדיוק בנושאים האלה בהיעדר ועדה אחרת שמטפלת בזה.

גלעד קריב: אני רוצה לומר שאם אני מבין, ואני מבקש שתעבירו את זה הלאה כי זה מקצועי אבל זה גם משפטי – אפשר לקבל מציאות מסוימת שמתנהלת חודשיים-שלושה כי אין פתרון מהיר אבל ככל שהזמן עובר, אי אפשר לקבל מצב שאדם שיש לו זיקה, ופה אני אומר את זה גם לנטלי ממשרד הפנים – אדם שיש לו זיקה קרובה וברורה לאזרחים ישראלים, סבתא של נכדים ישראלים, אז אי אפשר לקבל מצב שבגלל היעדר פתרון, נקרא לו בירוקרטי, שנה יהיה לנו אתגר עם הכנסתה.

גלעד קריב: בואו ננתח רגע את המצב, הרי מה הסכנה?

גלעד קריב: הסכנה היא שאדם שלא מחוסן בימים שגרתיים, לא של אומיקרון, מדביק יותר, נכון?

גלעד קריב: זה מה שמפחיד אותנו בהסתובבות שלו.

גלעד קריב: אז תבואו ותאמרו שמי שהחלים, חתם על הצהרה מארצות-הברית שהוא החלים והביא אישור של רופא מקומי ורוצה להגיע לארץ – נדרוש ממנו, בגלל שתעודת המחלים היא לא תעודת מחלים פורמלית, נדרוש ממנו סוג מסוים של בידוד כדי לוודא שאותו לא-מחוסן.

גלעד קריב: .. אז תביאו פתרון מידתי.

גלעד קריב: אולי האדם הזה, בניגוד לתייר רגיל שלא צריך בידוד, האדם הזה יישב שלושה ימים.

גלעד קריב: אולי האדם הזה יעשה פעמיים PCR – פעם אחת ביום הראשון, יעשה PCR ביום החמישי?

גלעד קריב: אבל לבוא ולומר שלמול קהילה יהודית של שישה מיליון איש במדינה של 350 מיליון איש שממנה מגיעים המון תיירים למדינת ישראל, עוצמים את העיניים?

גלעד קריב: אחרי האומיקרון יהיו הרבה יותר מחלימים שאין להם תעודת החלמה בארצות-הברית אבל גם לא יכולים לקבל חיסון.

גלעד קריב: אז מה עושים?

מירה רווה: תעודת ההחלמה הנדרשת כיום היא תעודה, כמו שאמרתי, אסמכתה שניתנת לאימות דיגיטלי על-פי תוצאה חיובית.

גלעד קריב: ברור לי.

גלעד קריב: אבל אין לנו פתרון מארצות-הברית.

גלעד קריב: זו לא מדינה קטנה וזניחה שאומרים: בסדר, "טאף-לאק", אי אפשר לפתור את זה.

גלעד קריב: זו המדינה המרכזית שממנה מגיעים לארץ יהודים בעלי זיקה, אנשים שלאו דווקא יהודים ויש להם זיקה לאזרחים ישראלים לא-יהודים ותיירים.

גלעד קריב: כמה זמן אפשר להישאר בלי פתרון?

גלעד קריב: אתם מבינים שהבעיה הולכת להחמיר פי ארבע אחרי האומיקרון?

גלעד קריב: אם האומיקרון מדבק פי ארבע אז הבעיה תגדל פי ארבע.

אורי מקלב: אבל שמענו על אנשים שמבחינה הומניטרית מאפשרים להם להיכנס לארץ אבל בגלל הילדים הם לא יכולים להיכנס.

אורי מקלב: זאת אומרת, אתה מגיע גם למקרים שאפשר לתת להם להיכנס לארץ לפי כל מבחן אבל בגלל שהילד לא מחוסן - -

גלעד קריב: בכל רגע נתון יש להערכתי 50,000 אמריקאים שלומדים בישראל – תלמידי ישיבות, סטודנטים בתכניות ללימודי חוץ, אצלנו בתנועה, תכניות "מסע".

גלעד קריב: בנתוני ההדבקה הדרמטיים היום בצפון-אמריקה, המשמעות היא שתוך כמה חודשים אנשים שנדבקו והחלימו – אין לנו פתרון ליכולת שלהם להגיע לכאן ללמוד, לעשות תכנית "תגלית" או תכנית "מסע", לבקר את קרובי המשפחה.

גלעד קריב: זה לא הגיוני.

גלעד קריב: אז אני לא אומר: תביאו פתרון לשבוע הבא אבל הנה, הצעתי לכם כיוון.

גלעד קריב: אני גם אדבר עם גורמי הרפואה – תטילו איזה שהוא רף יותר מחמיר של בדיקות, שיעשו שתי בדיקות PCR, אפילו שישבו בבידוד כמה ימים – שכל אחד יעשה את השיקולים שלו.

גלעד קריב: תשלחו אותו לא להביא פתק מרופא משפחה אבל אם בית החולים "הר סיני" בארצות-הברית אומר:

גלעד קריב: אני כן סומך על שיקול הדעת של רופא המשפחה הזה, אני מכיר אותו, עשינו לאיש בדיקה סרולוגית – באמת, יש איזה שהוא רגע שצריך לחשוב על פתרונות.

גלעד קריב: אני כן אומר במענה הפוך, שהפקטור שקצת יעזור להקל על העניין הוא שככל הנראה, מבחינה רפואית אנחנו נמצאים בעידן שגם מי שמחלים, כעבור שלושה חודשים אומרים לו לקבל חיסון ולא כעבור חצי שנה.

גלעד קריב: זה כבר קיים היום בישראל.

גלעד קריב: היום, גם מי שמחלים יכול לקבל חיסון – פעם היית צריך להמתין חצי שנה לחיסון, היום, בגלל הדעיכה החיסונית, החלמת ונותנים לך חיסון כבר אחרי שלושה חודשים.

אורי מקלב: חיסון רביעי?

גלעד קריב: מנת חיסון אחד.

גלעד קריב: אני הייתי מחוסן פעמיים וחליתי, אמרו לי בהתחלה: חכה שישה חודשים.

גלעד קריב: עכשיו אומרים לי: אתה יכול לקבל חיסון גם אחרי ארבעה חודשים.

גלעד קריב: אז הנה עוד דוגמה לפתרון.

אורי מקלב: הרביעי אני לא בטוח.

גלעד קריב: אז לא הרביעי, אבל הנה הפתרון.

גלעד קריב: יכול להיות שאם אדם מביא פתק מרופא שהוא החלים וקיבל מנת חיסון אחת, לא שתיים, אז אתם כן נותנים לו להיכנס, וזה כבר נכנס לתוקף אחרי שלושה חודשים.

גלעד קריב: בקיצור...

אורי מקלב: אבל הם לא מכירים בתעודת מחלים.

גלעד קריב: אילנה לא כאן ואני לא אכנס לזה.

גלעד קריב: אני מבקש, זה לא צריך להתקיים מחר בערב, זה בסדר, אבל אני מבקש שלקראת הדיון הבא בעוד שבועיים, שיתקיים איזה שהוא תהליך מחשבה על כיווני פתרון אפשריים לשאלת תעודת המחלים מארצות-הברית.

גלעד קריב: לא צריך להפעיל את זה בשיא גל האומיקרון, הכל בסדר, אבל בואו נתחיל לחשוב מה קורה עם הסוגיה הזאת אחרי הדעיכה כי להערכתי, היא הולכת להשפיע על מאות-אלפי אנשים ביהדות ארצות-הברית ולא ביהדות ארצות-הברית, שיש להם הצדקה באמת טובה להיכנס לישראל.

מירה רווה: אני אעלה את זה כמובן, אני לא בטוחה שבעוד שבועיים תהיה לנו תשובה כי אנחנו עדין.

מירה רווה: ..

גלעד קריב: הכל בסדר, אנחנו ועדה נורא סובלנית אבל אנחנו כן רוצים שדברים יתקדמו טיפה.

דב ליפמן: מה שכן, העלינו דברים שכן צריכים תשובה ואני חושב שחבר הכנסת בגין היה, לא היית פה, בנושא של הילדים, ילדים של מחוסנים שיש להם אישור להגיע מתחת לגיל חמש – אם במדינה שלנו לא דורשים מהם חיסון, לתת איזה שהוא מתווה של משפחות שיכולות להגיע.

דב ליפמן: ביקשנו מרשות האוכלוסין להתייחס לזה, פשוט קשה לעקוב אחרי - -

גלעד קריב: אז רגע, זו נקודה שנייה חשובה.

זאב בנימין בגין: כי ברגע זה הם אינם מאושרים.

גלעד קריב: אז אני רוצה לומר משהו לעניין הזה – נטלי, את איתנו?

נטלי אור-חן: כן, אני אתכם.

גלעד קריב: הסיכום עם משרד הבריאות ומשרד הפנים, ואנחנו נברר את הסוגיה, טוב שהעליתם אותה, דיברה על קבוצת אנשים שעומדים במתווה החיסונים, מחלימים של משרד הבריאות.

גלעד קריב: מתווה החיסונים והמחלימים של משרד הבריאות אומר שמי שיכול להתחסן זה מעל גיל חמש.

גלעד קריב: אז אני לא בטוח שהאמירה שילד מתחת לגיל חמש לא יכול להיכנס עומדת בסיכום הזה כי מי שלא יכול להתחסן, אז זה חלק ממתווה המחוסנים והמחלימים של משרד הבריאות.

גלעד קריב: הנקודה הזאת היא נקודה מהותית – אי אפשר שבמציאות של שמיים פתוחים ילדים לא יוכלו להיכנס עם הוריהם, ומה שיגרם כאן שהשכבה הזו של הורים צעירים ומשפחות צעירות, נאמר להם שהשמיים פתוחים לישראל אבל השמיים לא פתוחים.

גלעד קריב: יושבת כאן סבתא בישראל, חולה או לא חולה, אז מה אנחנו אומרים?

גלעד קריב: את לא תראי את נכדיך?

גלעד קריב: וגם כאן, אני רוצה לומר עוד פעם: תבואו ותאמרו שילד שלא מחוסן מגיע לישראל וצריך בידוד שלושה ימים, צריך PCR ביום הראשון ו-PCR ביום השלישי?

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: אבל המציאות הבינארית הזאת של כל הזמן לעבוד על שחור-לבן לא מתאימה למציאות הנוכחית.

גלעד קריב: אני מוכן לקבל את האמירה שאם ילד יכול להתחסן והוריו בחרו לא לחסן אותו – אז בסדר, הם יכולים לבחור לא לחסן אותו ואז יש השלכות לבחירה.

גלעד קריב: אנחנו כל הזמן משלמים איזה שהוא מחיר על הבחירות שלנו אבל שאי אפשר לחסן את הילד?

גלעד קריב: זה לא הולם את רוח ההבנות בינינו לבין משרד הבריאות ומשרד הפנים, ואני מבקש לעניין הזה תשובה לא בדיון הבא, אני מבקש התייחסות של דוקטור שלמון שלא יכול היה להשתתף בדיון ושל ראש רשות האוכלוסין וההגירה ואני גם אדבר איתם טלפונית.

גלעד קריב: אני מבקש שתשקלו פתרון לנושא הילדים.

גלעד קריב: אני מניח שהעלית, אבל האם אתה רואה עוד בעיות אקוטיות מעבר לעניין של חלחול המדיניות?

גלעד קריב: עם 170 קונסוליות ברחבי העולם גם לוקח זמן אבל משהו כרגע... לא.

גלעד קריב: אז הסוגיה הגדולה היא הילדים, והסוגיה השנייה הגדולה זה מה אנחנו עושים בהמשך עם תעודות המחלימים מארצות-הברית.

דב ליפמן: נכון.

גלעד קריב: אדוני, חבר הכנסת בגין, עוד משהו בעניין הזה?

זאב בנימין בגין: לא, תודה, אני חושב שמיצינו.

זאב בנימין בגין: אני שוב מברך את חבר הכנסת לשעבר דב ליפמן על תרומתו לדיונים ועל השאלות החשובות שהוא מעלה.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: אז נטלי, תודה.

גלעד קריב: אנחנו מאחלים בריאות לכל העוסקים בצורכי ציבור במדינת ישראל וגם מעבר לכך.

גלעד קריב: חברת הכנסת רווה, תודה שהחזקת את הייצוג הממשלתי עד הסוף.

גלעד קריב: אני לא יודע מה נעשה, אנחנו לרוב לא מסיימים לפני זמן המליאה, מה נעשה שבע דקות?

גלעד קריב: דבר תורה למישהו?

גלעד קריב: אני אמרתי בתחילת השבוע שזאת הפרשה הראשונה שבה ממתיקים את המים או מבצעים איזו שהיא פעולה של הבטחת בריאות הציבור.

גלעד קריב: חבל שאי אפשר לזרוק מקל למים ולפתור את הקורונה אבל נראה... עורכת הדין ליאור ברס, בבקשה.

ליאור ברס: לרגע נכנסתי פה ללחץ שלא אוכל לדבר.

ליאור ברס: ..

ליאור ברס: תודה על רשות הדיבור.

גלעד קריב: איפה הבעיות שעדין עומדות לפנינו?

ליאור ברס: לדעתי, אחת הבעיות הכי מרכזיות זה כמו שאמרו, מה שהולך לקרות ביום הבא.

ליאור ברס: אנחנו עבדנו מאוד-מאוד קשה, אני, הוועדה, חבר הכנסת לשעבר ליפמן, לתקן את מדיניות הכניסה שהייתה מונהגת כשהיו מדינות אדומות.

ליאור ברס: כמו שאמרתי, שלחתי את זה לוועדה, רשות האוכלוסין מחקה מהאתר ולמעשה, כל מה שהשגנו וכל ההחלטות שהתקבלו בעקבות עבודת הוועדה.

ליאור ברס: מה שאני רואה שהולך לקרות, לצערי אני אומרת את זה מכיוון שזה משהו שכבר חווינו אותו, שתהיה החלטה שייפול הפור בין לילה, החלטת ממשלה, בדרך כלל ראש הממשלה מוציא את ההודעות האלה, שישראל נסגרת וכניסת זרים נאסרת.

ליאור ברס: זה משהו שקורה בשניות, זה משהו שקורה בהחלטה שהיא אפילו בדרגים היותר גבוהים, ואנחנו חוזרים שוב לאתר החסר, לאתר שאין בו מידע על מי יכול להיכנס לישראל כל הזמן.

ליאור ברס: ההנחיות הן הנחיות שבגלל שהן מגיעות מהדרגים הגבוהים מדברות על זרים שלא יכולים להיכנס לישראל, ישראל נסגרת לזרים ואף פעם אף פעם אין התייחסות לזרים שכבר הוחלט וכבר דובר וכבר יש קונצנזוס מלא לגבי זה שהכניסה שלהם לא תיאסר אף פעם, ומדובר כמובן על נושאי אשרות שמרכז חייהם בישראל.

ליאור ברס: הוועדה הזאת חזרה על זה כבר כל-כך הרבה פעמים ובאמת, אני לא מבינה למה צריך להעלים את המידע הזה.

ליאור ברס: בדיוק עכשיו, שאנחנו בעתות זמן שהוא יותר חופשי מבחינת כניסת זרים לישראל, בדיוק עכשיו זה הזמן לפתוח את המגירות, לארגן מדיניות כניסה מלאה, סדורה, לכל תרחיש, אם זה מדינה אדומה, אם זה מדינה כתומה.

ליאור ברס: אז זה דבר אחד שאני באמת לא מבינה למה אתם מוחקים ומעלימים מידע – כרגע האתר ריק וכל מה שעשינו נעלם.

ליאור ברס: עוד דבר שזה משהו שמאוד חשוב וגם יושב-ראש הוועדה עמד על זה בעצמו בישיבה הקודמת – דובר על המסמך שהועבר לרשות האוכלוסין, מסמך עם דרישות של הוועדה, ואחת מהדרישות שיושב-ראש הוועדה הקריא שם זה שתתאפשר כניסת בני זוג של ישראלים שאינם בהליך המדורג גם אם הם לא מחוסנים.

ליאור ברס: יש את זה בפרוטוקול, אפשר להניד את הראש אבל יש את זה בפרוטוקול, יש את זה בסרטונים מתוך הוועדה והדבר הזה לא נעשה.

ליאור ברס: אז מה שקורה עכשיו זה שאם יש מישהו שהוא נשוי או מישהו שהוא בן זוג שעומד בהגדרות שרשות האוכלוסין מאשרת לזוגיות והוא לא מחוסן, הוא לא רשאי לכניסה לישראל וכל ההתייחסות אליו נעשית כאל תייר.

ליאור ברס: כלומר, מישהו שרוצה לבוא ולטבול בים המלח ואבא של ילדים ישראלים או בן זוג של איש או אישה ישראליים – מבחינת

ליאור ברס: כם זה היינו-הך וזה לא צריך להיות כך.

ליאור ברס: מגיעים אלי אנשים במצבים נפשיים שהם קשים.

ליאור ברס: אני לא נכנסת ללמה בני הזוג שלהם, הזרים, שהם לא אזרחי ישראל ולא תושבי ישראל – למה הם בחרו להתחסן?

ליאור ברס: יש לי מישהו אחת - -

גלעד קריב: ליאור שנייה, אני חייב לומר שבגדול – אני תכף אענה לך לגבי החלק הראשון.

גלעד קריב: המדינה לא צריכה לפרסם באתרי אינטרנט נהלים לא עדכניים, עם כל הכבוד, אבל המענה לסוגיה הראשונה שהעלית הוא מכיוון אחר, ואני אתייחס.

גלעד קריב: לעניין השני, אני חייב לומר עם כל הכבוד: בסופו של דבר, השאלה למה אדם לא מתחסן היא בפירוש עניינה של המדינה בתקופת התמודדות עם מגפה.

גלעד קריב: כשבן אדם לא מתחסן כי הוא לא יכול להתחסן זה דבר אחד.

גלעד קריב: וכשבן אדם בוחר לא להתחסן, אז אם יש לו מעמד בישראל, בסדר גמור.

גלעד קריב: הוועדה הזאת לא אפשרה למדינה להכיל מדיניות שאומרת שבן זוג רשום שיש לו מעמד לא יכול להיכנס.

גלעד קריב: אבל עם כל הכבוד, זוגיות שהיא לא ממוסדת, לא רשומה, בן הזוג לא חי במדינת ישראל כמרכז חייו והאדם בוחר לא להתחסן, אז פשיטא שבכל מצב מדינת ישראל צריכה לתת לו להיכנס?

ליאור ברס: מה זה זוגיות לא ממוסדת לא רשומה?

ליאור ברס: רק כדי להבין.

גלעד קריב: ראשית, אנחנו עדין חיים בעולם – אנחנו צריכים מיד לסיים אז אומר את המשפט הזה, ברשותך, וננהל את השיחה הזאת בהמשך בינינו.

גלעד קריב: קודם כל, על השאלה הראשונה שלך, שבעיני היא יותר חשובה: אני מתכוון להיות בימים הקרובים בתהליך עבודה למול רשות האוכלוסין וגם למול משרד הבריאות כך שהנורמות ייקבעו בצורה יותר מסודרת וארוכת טווח ובצורה שקופה.

גלעד קריב: אנחנו לא נסכים לחזור על מה שקרה בפעם האחרונה, שהמדיניות השתנתה בין לילה ונבנתה תוך כדי תנועה.

גלעד קריב: אנחנו מתחילים לטפל בזה ויהיה על זה גם דיון מסודר בוועדה.

גלעד קריב: לגבי נושא הזוגיות – אנחנו עדין חיים בעולם שבו יש אבחנה בין זוגיות שמוכרת – טוב, אנחנו צריכים לסיים כי מתחילה המליאה.

גלעד קריב: אני אנהל איתך את השיחה הזו.

גלעד קריב: לא בכל סיטואציה של זוגיות מדינת ישראל צריכה לפתוח את שעריה - -

ליאור ברס: אני רק רוצה להבהיר שהורים נשואים לילדים ישראלים, שבני הזוג נשואים, לא יכולים להיכנס לישראל – נשואים ורשומים - - -

גלעד קריב: אז ליאור, זה חד-משמעית בניגוד לסיכום שלנו עם הממשלה.

ליאור ברס: בסדר.

גלעד קריב: אז אני מבקש שתדברי איתי באופן אישי וזה ייפתר.

גלעד קריב: לא יהיה מצב שהורה לקטין ישראלי או אדם שרשום כבן זוג לישראלי לא יוכל להיכנס לישראל.

גלעד קריב: אנחנו מסיימים.

גלעד קריב: בואי נדבר אפילו היום ונטפל בעניין.

גלעד קריב: תודה רבה.

גלעד קריב: סיימנו.

גלעד קריב: הישיבה נעולה.