ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 176, 2021-12-21 09:00

אלכס קושניר: אנחנו עוברים לסעיף השני שעל סדר היום.

אלכס קושניר: אני מזכיר לכם שעל צו על משקאות ממותקים הוגשה רביזיה כי רצינו לוודא שאין כפל מס באלה שמייבאים ומייצרים – חומרי הגלם שאחר כך עוברים למוצרי צריכה.

אלכס קושניר: אני אבקש את רשות המיסים להסביר את הסוגיה.

אלכס קושניר: בבקשה.

קובי בוזו: כפי שביקשתם לוודא שלא יהיה כפל מס שמיובא, למשל – חומר גלם, תרכיז, ומייצרים ממנו משקה.

קובי בוזו: למעשה יש מס גם על התרכיז וגם על המשקה.

קובי בוזו: בגדול, חוק מס קנייה נותן מענה למקרה שמביאים חומר גלם, משלמים עליו את המס, וכשמשלמים את המס על המשקה אז אפשר לנכות את המס ששולם על חומר הגלם.

קובי בוזו: רק יש שם הסתייגות שהמס על חומר הגלם צריך להיות לפחות 20% ממס הקנייה שחל על המשקה.

קובי בוזו: אז כדי להתגבר על מקרים שראינו שיש שם מס שמגיע מתחת ל-20% אז יצרנו בפרטים של הרכזים, התרכיזים וסירופים, אבקות וכל חומרי הגלם – יצרנו פיצול של פרט המכס, וכתבנו: "...

קובי בוזו: המשמש לייצור משקאות חייבי מס קנייה ובלבד שהמס ישולם", וכתבתנו "מותנה".

קובי בוזו: זאת אומרת, שאותו מפעל שצריך את הרכז כדי לייצר משקאות יוכל לפנות לבית המכס, ליחידת פטור מותנה, להציג את העובדה שהוא מביא חומרי גלם לייצור משקאות ויוכל לקבל פטור מותנה על אותם רכזים, ובלבד שהוא ישלם מס קנייה בסופו של דבר על המשקאות.

ינון אזולאי: כלומר, הפטור המותנה – נדע בסוף התהליך אם שולם או לא שולם ואז אם לא שולם –הוא ישלם, ואם שולם – הוא לא ישלם?

ינון אזולאי: מה זה הפטור המותנה?

קובי בוזו: הפטור המותנה נועד כדי שהוא לא ישלם מס על חומר הגלם, אז הוא ישחרר את זה בפטור.

קובי בוזו: כרגע יהיה לו במפעל רכז בפטור וכשהוא ייצר את המשקה הוא ישלם את המס על המשקה.

קובי בוזו: בסופו של דבר הוא יראה שהוא הביא כך וכך - - -

ינון אזולאי: אם הוא מכר את זה בתור תרכיז לחברה מסוימת?

ינון אזולאי: חברה X מכרה לחברה Y. חברה X מייצרת תרכיזים ומכרה לחברה Y את התרכיז שייצרו משקה.

ינון אזולאי: מי ישלם את זה, היצרן של התרכיז הוא היצרן של השתייה?

קובי בוזו: אז יצרן השתייה יכול לבוא גם, לפנות - - -

ינון אזולאי: מי משלם?

קובי בוזו: השני, חברת Y.

ינון אזולאי: כלומר, יצרן התרכיז לא משלם מראש.

קובי בוזו: כן, כי יצרן המשקאות יראה לו את התעודה ובאמצעות התעודה הוא ימכור לו את זה בפטור - - -

ינון אזולאי: והוא, יש לו פטור מותנה ליצרן התרכיזים, במקרה כזה שהוא רק תרכיזים?

קובי בוזו: לא, הוא לא צריך פטור.

ינון אזולאי: אני רוצה לחדד את זה – הוא לא צריך פטור כי הוא מראש לא אמור לשלם על זה.

קובי בוזו: לא, הוא לא אמור לשלם אם הוא מוכר בלבד, רק לאותו אחד שמראה לו את התעודה.

קובי בוזו: הוא מוכר את זה למישהו אחר - - -

ינון אזולאי: אם הוא מוכר את זה כתרכיז לחנויות, לצורך העניין – אז ודאי שהוא משלם.

קובי בוזו: ודאי שהוא משלם.

ינון אזולאי: העניין הוא שהוא מוכר כתרכיז לאותו גוף, ובעצם אותו יצרן את המשקאות כשהוא אומר לכם שהוא ייצר אלף בקבוקים מ-2 ליטר או 10 ליטרים של תרכיז, אז הוא ישלם על ה-10 ליטרים האלה כיוון שהיצרן של התרכיזים לא שילם.

ינון אזולאי: נכון?

קובי בוזו: הוא ישלם על האלף ליטר, לא צריך לשלם על - - -

ולדימיר בליאק: ישלם על המוצר הסופי.

קובי בוזו: בדיוק.

ולדימיר בליאק: אני רק רוצה לוודא – המנגנון הזה נותן פתרון גם לאלה שחומר הגלם הוא מתחת ל-20%.

קובי בוזו: כן.

אלכס קושניר: לכולם.

ינון אזולאי: גם אלה שמייבאים, גם אלה שמייצאים.

איריס וינברגר: הפתרון הזה נותן את הפתרון למה שהוא מתחת ל-20% ומשמש לייצור משקה חייב מס קנייה.

איריס וינברגר: אבל מה הוא יוצר בצורה של הפתרון הזה?

איריס וינברגר: הוא יוצר פרט מכס מיוחד לדבר הזה, כאשר בפרט מכס הזה כשאתה מייבא את הטובין – אם אתה מייבא אותם חלקם יהיו לייצור לצורך מוצרים שיימכרו בארץ, משקאות.

איריס וינברגר: חלקם יהיה לצורך מוצרים שייוצאו לחו"ל.

איריס וינברגר: עכשיו צריך יהיה לעשות אבחנה – מה אני מייבאת לצורך יצור מוצרים שאני אשלם עליהם מס קניה ומה אני מייבאת לצורך מוצרים שאני אייצא לחו"ל, במקום לפתור בלי להתנות את התשלום בסוף, כי התנאי של התשלום בסוף – לא מסייע לשום דבר בסופו של דבר.

איריס וינברגר: יש פיקוח של רשות המיסים, הם רוצים שזה יהיה פרט מותנה למרות שפרטים אחרים הם לא בהכרח מותנים, שזה גם כבר ביורוקרטיה, רגולציה, אכיפה ובקרה – שזה בסדר.

איריס וינברגר: אז למה?

איריס וינברגר: מספיק שיש מפעל שמייצר מהרכז הזה מוצר.

איריס וינברגר: ברגע שהוא מייצר מוצר, אחר כך על המוצר הזה חל דין שצריך לחול עליו.

איריס וינברגר: הוא הוא חב במס הוא ישלם מס, אם הוא פטור ממס הוא לא ישלם מס, אם זה מיץ לימון, למשל – הוא יהיה פטור - - -

אלכס קושניר: הנקודה ברורה.

גיא גולדמן: קובי תכף יסביר לגבי התהליך שאיריס ציינה, אבל ודאי שהתנאי שישולם המס הוא חשוב כי הנושא שהוועדה העלתה הוא כפל.

גיא גולדמן: אם לא שולם מס – אין כפל.

גיא גולדמן: אז ודאי שכל המטרה היא למנוע כפל, והפטור הה הוא כל עוד שולם המס, כל עוד יש כפל.

איריס וינברגר: זה נכון שהצו הזה בא למנוע כפל, אבל הוא גם בא בסוף כדי שעסקים ויצרנים יוכלו לעבוד עם הצו הזה.

איריס וינברגר: אם הם עושים אחר כך תהליך של ייצור וגם עושים תהליך של מכירה בארץ זה צריך להיות באותו פרט מכס, שהם יוכלו לייבא את כל חומרי הגלם, להיות נתונים לרגולציה אחת, ולא להיות נתונים לשלוש רגולציות.

איריס וינברגר: ועוד מילה אחת – לפחות לפי מה שהם אמרו, אז מדובר רק בפטור לייצור משקאות, אבל המוצרים שמיוצרים בארץ וחייבים במס אחר כך זה מיצים, משקאות ותכשירים.

איריס וינברגר: אפשר לייצר מרכז א', לערבב אותו עם עוד רכזים ויוצא בסוף רכז מעורבב שמיוצא לחו"ל, או שנמכר אחר כך למפעל גלידות - - -

אלכס קושניר: אבל מה שמיוצא לחו"ל – יש תהליך הישבון, לא?

אלכס קושניר: זה לא רק משקאות.

ינון אזולאי: גם תהליך ההישבון, כשאתה אומר שהוא מיוצא לחו"ל עם תהליך הישבון, למה צריך להגיע לתהליך הישבון במקום פטור?

קובי בוזו: יש פה כמה תהליכים שהזכירו כאן - ייצור מקומי בארץ, ייצור, מכירה לעוסקים פטורים – לכל אחד מהתהליכים האלה יש במכס פתרונות.

קובי בוזו: הצגתי בשבוע שעבר את כל המנגנון של הייצוא.

קובי בוזו: אמרתי שבייצוא יש לנו מסלול של הישבון, שגם הוא מתפצל לשניים.

קובי בוזו: אפשר לשלם את מס הקניה על חומר הגלם ובסופו של דבר להוכיח ייצוא, ולקבל חזרה את המס.

קובי בוזו: זה ההישבון, או אפילו גם לשחרר את זה בפטור מראש – לפנות ליחידת הישבון, לבקש פטור מראש, לשחרר את חומר הגלם בפטור, להוכיח יצוא, ואז נסגר המעגל.

קובי בוזו: אז נתנו מענה לשתי הנקודות האלה.

ינון אזולאי: על הרגולציה לא נתת מענה.

ינון אזולאי: היא מעלה משהו אחד ומערבבים פה משהו אחר.

ינון אזולאי: בסופו של דבר אותם תעשיינים – כשאתה הופך להם את הכול לביורוקרטיה, יותר קשה להם להתנהל.

ינון אזולאי: אתה מביא להם הישבון, אתה אומר להם – את זה תשלמו בייצוא, את זה תקבלו - - -

גיא גולדמן: הוא אומר שיש מסלול שפוטר - - -

איריס וינברגר: קובי, באיזה פרט הם ייבאו את זה, את המוצר?

איריס וינברגר: אם הם עושים ייצוא, באיזה פרט הם ייבאו?

איריס וינברגר: אם הם עושים גם ייצוא וגם מכירה בארץ.

איריס וינברגר: הם צריכים לחלק את המכולה גם וגם?

איריס וינברגר: באיזה פרט מכס הם ייבאו את זה?

איריס וינברגר: אתם צריכים לייצר פרט מכס אחד.

אלכס קושניר: התהליך של הישבון – זה תהליך חדש במדינת ישראל?

נתנאל היימן: זה לא תהליך חדש, אבל פה הוספנו מס חדש, וגם הם יודעים שיש הרבה הרבה מפעלים שלא יודעים לנצל את התהליך הזה והרבה כסף שוכב ברשות המיסים כבר היום כי לא מנצלים את ההישבון בגלל הביורוקרטיה.

שלומית ארליך: מה לגבי העניין של המשקה?

שלומית ארליך: האם הפטור יחול גם לגבי מיצים, תכשירים שאפשר לייצר מהם ו - - -

קובי בוזו: כן, על מה שעשינו – כמו שאמרתי, לקחנו את פרטי המכס של התרכיזים, הרכזים, האבקות אפילו, וכל פרט כזה שיש עליו מס שהוא מס כחומר גלם – זה היה גם קל לעשות כי רואים שהחומר גלם הוא או 6 שקלים, או 4.2 שקלים.

קובי בוזו: כל פרט כזה – פיצלנו לשניים, ולכן כל פרט כזה אפשר לשחרר במסגרת הפטור המותנה ולייצר את המשקה, או לשלם - - -

שלומית ארליך: ומה קורה במצב שבו המוצר הסופי אינו משקה?

שלומית ארליך: כמו תכשיר, רכז?

קובי בוזו: ברכזים לא צריכה להיות בעיה, כי כל הרכזים חייבים במס קניה של 6 שקלים, או אם זה מיצים – נגיד שזה 4.2 שקלים.

קובי בוזו: אז מה שקורה זה שאם הוא מביא רכז חמוציות ומערבב את זה עם רכז תפוחים, שניהם חייבים במס קניה, אז אין פה עניין של כפילות – הוא משלם 4.2 ובסוף הוא משלם גם על מוצר א' וגם על מוצר ב', ואם הוא מערבב בין שניהם אז הוא לא צריך בכלל לשלם ביציאה מהמפעל את ה-4.2 כי הוא כבר שילם על שניהם בנמל, אז אין פה בעיה של כפילות.

איריס וינברגר: אבל למה שלא ייבא את זה - - הוא לא ישלם עליהם בנמל, והוא ישלם על המוצר הסופי?

איריס וינברגר: הוא יצטרך לשלם גם על המוצר הסופי, כי אם הוא ידלל את זה עם עוד חומרים, אני לא מספיק בקיאה בתהליכי הייצור - - -

קובי בוזו: אז יש עוד מסלול.

קובי בוזו: מעלים כאן כל הזמן סיטואציות - - -

ינון אזולאי: זה בסדר שמעלים, אנחנו רוצים לצאת מפה - - -

אלכס קושניר: לא, הוא לא בא בטענות, הוא רק מסביר.

קובי בוזו: אני מסביר שזה שייך למסלול אחר.

קובי בוזו: אז מסלול אחר זה שמביאים חומר גלם ומייצרים ממנו מוצר סופי, חייב במס קניה.

קובי בוזו: אז יש אצלנו מסלול שנקרא תעודת עוסק רשום.

קובי בוזו: באמצעות התעודה אפשר לשחרר את הרכז תפוחים, נניח, מייצרים ממנו אחרי זה רכז אחר שגם חייב במס קנייה?

קובי בוזו: אז יש אפשרות של אותו יצרן לפנות ולבקש תעודת עוסק רשום, לשחרר את הרכז בפטור, ולשלם בסופו של דבר על המוצר הסופי שיוצא מהמפעל.

קובי בוזו: זה גם עוד מסלול, בנוסף למה שאמרתי.

נתנאל היימן: הוא תיאר פה כבר שלושה מסלולים ותוך כדי השאלות הוסיף עוד מסלול.

נתנאל היימן: אני אומר: יש פתרון פשוט – אם זה חומר גלם המשמש לייצור משקה, תכשיר או מיץ, שפשוט יכניסו פחת מכס שזה פטור.

נתנאל היימן: זה החומר גלם, זה לא שום דבר אחר, בצורה פשוטה ואלגנטית – בלי לשלוח את התעשיינים לארבעה מסלולים שונים.

אלכס קושניר: תסבירו למה לא.

קובי בוזו: אז אמרתי – המסלול השלישי הוא מסלול של תעודה.

קובי בוזו: באמצעות התעודה הזאת אפשר יהיה להשתמש למשל גם למסלול הייצוא - - -

יצחק פינדרוס: אבל הוא שאל למה לא, לא למה כן.

קובי בוזו: אז אני אומר:

קובי בוזו: התעודה הזאת היא גם - זאת תעודה שכתוב עליה תעודת עוסק פטור - --

יצחק פינדרוס: אבל למה אי אפשר לפטור את זה כך ואז אתה לא עובר את כל המסלול הזה?

קובי בוזו: אז הנה, אני מסביר.

גיא גולדמן: הוא אומר – קודם כל המסגרת לדיון שהכול פטור.

גיא גולדמן: כל מה הוועדה ביקשה – מניעת כפל המס, הבאנו פתרון.

גיא גולדמן: יש פה עניין של גורמים, תעשיינים שחושבים שזה נוח פחות בתפעול.

גיא גולדמן: חלק חושבים שזה נוח פחות, חלק חושבים שזה נוח יותר.

גיא גולדמן: אומר קובי בוזו ומסביר שיש הרבה חלופות, צריך רק לבחור.

גיא גולדמן: אומרים התעשיינים – אנחנו רוצים חמישית.

גיא גולדמן: זה דיון שממילא חיי המעשה ילמדו מה היא הדרך הכי הנכונה, מי צדק ומי לא ומה שחשוב שניתן פתרון מלא מבחינה פיסקלית לכפל המס, וזה מה שכולם צריכים לזכור.

שלומית ארליך: בסדר, אז נשאלה שאלה ונשאלה בצדק – למה לא לעשות רק דרך אחת, שמתייחסת לחומרי גלם - - -

ינון אזולאי: אתה לא עונה על זה.

ינון אזולאי: אתם אומרים שיש חלופות - - -

אלכס קושניר: אבל רגע, ברגע שהוטל המס – המס הוא גם על חומר גלם כשהוא אחר כך הופך לייצור.

אלכס קושניר: היה מסלול אחד שלא סיפק את הוועדה – ביקשנו להגיע למצב שאין כפל מס, גם אמרנו את זה עוד לפני הדיונים שזה יהיה התנאי שלנו להעברת הצו הזה.

אלכס קושניר: יושבת פה רשות המיסים ומציגה את הפתרון שבעצם מונע את כפל המס.

אלכס קושניר: אומרים לך שיש פה מסלול שבו אפשר להירשם כעוסק רשום ואז אתה לא משלם את המס.

אלכס קושניר: אז כן, נדרשת פה איזושהי פעולה מהתעשיין.

ינון אזולאי: אתה צודק, אמרת דבר נכון.

ינון אזולאי: באנו עם מסלול אחד שהוא בעייתי, והם הביאו לנו כנגד ארבעה מסלולים.

ינון אזולאי: בא נתנאל היימן ואומר לך - - - רק מסלול אחד, תביא אותו מראש בפטור, נגמור את הסיפור, זה מה שהוא אומר.

ינון אזולאי: בפשטות העניין.

ינון אזולאי: הוא לא ביקש משהו מיוחד.

אלכס קושניר: טוב.

ינון אזולאי: היה עוד דבר שביקשנו לגבי המלאי.

ינון אזולאי: היה סיפור של שני דברים במלאי – היה סיפור שהמיסוי עליו בזמן הקרוב, שאנחנו יודעים שזה כמה מיליונים, וביקשנו – אם פנית לערן יעקב שידחה להם את זה בתשלומים.

אלכס קושניר: עוד לא פניתי, אני אפנה.

אלכס קושניר: אני מקווה שאקבל תשובה חיובית.

ינון אזולאי: ועל המלאי עצמו הם משלמים רגיל.

קריאה: כן.

ינון אזולאי: לגבי המיסוי של התרכיזים – ואני שואל מבורות, חד וחלק, אני לא יודע – יכול להיות שיש כל מיני תרופות בטעמים שיש בהם סוכרים ששמים בהם משהו שכן ימסו את זה, או אפילו בתרופות אלטרנטיביות?

אלכס קושניר: אבל המוצר הזה פטור ממס.

אלכס קושניר: המוצר הסופי פטור ממס.

ינון אזולאי: אבל יכול להיות שאותו ימסו כתרכיז.

ינון אזולאי: השאלה אם זה גם פוטר אותם.

יצחק פינדרוס: ימסו את החומר המשמר.

יצחק פינדרוס: לא שמעת בדיון הקודם?

ינון אזולאי: ככל שהמוצר הסופי הוא תרופה או רפואה אלטרנטיבית.

קובי בוזו: תרופות בכלל מסווגות בפרק אחר.

שלומית ארליך: אז רק נבהיר לגבי הפרוצדורה.

שלומית ארליך: היה לנו את הצו המקורי, שהוא היה צו תעריף המכס והפטור ממס קניה על טובין (תיקון מס' 4 ), שבעצם בוטל והוחלף בצו החדש שבו הוכנסו תיקונים נוספים לעניין מיץ ענבים, מיץ לימון – זה היה צו תעריף המכס והפטור ממס קניה על טובין (תיקון מס' 10), את הצו הזה אנחנו אישרנו ב-14 בדצמבר ועליו הוטלה רביזיה.

שלומית ארליך: הצו שבעצם נמצא בטבלטים שלכם, שהוא תיקון מס' 10 (תיקון) הוא בעצם צו הפחתה שייכנס לתוקף מהרגע שיפורסם ברשומות, הוא עדיין לא פורסם.

שלומית ארליך: נכון?

שלומית ארליך: מתי אתם מתכוונים לפרסם אותו ברשומות?

קובי בוזו: תוך דקות.

שלומית ארליך: יפורסם עכשיו ברשומות.

שלומית ארליך: אוקיי.

שלומית ארליך: ובעצם, הרביזיה – מה שאתם מבקשים עכשיו להצביע עליה נוגעת לצו שאותו אנחנו נניח במליאה מאוחר יותר.

אלכס קושניר: אני מעלה את הרביזיה להצבעה.

אלכס קושניר: מי בעד הרביזיה?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: הצבעה בעד – מיעוט נגד – רוב הרביזיה לא התקבלה.

אלכס קושניר: הרביזיה לא התקבלה, הצו אושר וייכנס לתוקף ב-1.1.

ינון אזולאי: עוד מס על עם ישראל, על אזרחי ישראל.

איריס וינברגר: לעניין התחילה – זאת הערה שלא דובר עליה, ה-1.1 יוצא יום שבת, משהו שמאוד יקשה על הקמעונאים והסיטונאים, וכו'.

איריס וינברגר: ואם כבר בין כה עושים רביזיה אפשר להתחיל אותה ב-2.1.

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: הצו נכנס לתוקף ב-1.1.

ינון אזולאי: דבר סמלי שהייתם צריכים לשים אליו לב.

אלכס קושניר: אנחנו עוברים להצבעה על רביזיות על עודפים.

אלכס קושניר: רביזיות שהוגשו על משרד הבריאות 003 24.

ינון אזולאי: אני רוצה לנמק את הרביזיה.

ינון אזולאי: הגשתי את הבקשה לרביזיה על הפנייה של משרד הבריאות, אל"ף, כי ביקשנו ואמרו שיתייחסו גם בנושא של הרפואה המשפטית באבו כביר.

ינון אזולאי: הייתה איזושהי בקשה להאריך את השעות.

ינון אזולאי: שר הבריאות אמר שניתן להאריך את השעות, אבל אני דיברתי על השעות של יום חול, לא על השעות של שבת.

ינון אזולאי: אפשר להאריך כל יום עד השעה 20:00 בערב, והוא אמר שהוא לא צריך בשביל זה להעביר חוק, אפילו שעבר קריאה טרומית או קריאה ראשונה, לכן ביקשתי לדעת מה קורה עם זה.

ינון אזולאי: דבר נוסף שהגשנו עליו רביזיה – כשאנחנו מסתכלים על אותם ילדי זרים, שאנחנו, אזרחי ישראל, משלמים על הקופת חולים שלהם – מילד שלישי זה חינם, עד ילד שלישי המדינה משלמת 160 שקל וההורה משלם רק 120 שקל, כלומר – המדינה משלמת יותר על קופת החולים, והם מקבלים שירות כמו כל ילד כשאנחנו צריכים בעצמנו להתמודד ביום יום עם ההכנסות, ואני לא מכיר שאם יש לנו איזו בעיה רפואית – אם אין איזה ביטוח משלים שאנחנו משלמים עליו, אף אחד לא עוזר לאותו ילד שצריך להתמודד, מלבד עמותות שנכנסות - - -

מיכל רוזין: עובדתית זה לא נכון.

ינון אזולאי: היו פה ואמרו.

ינון אזולאי: היה פה נציג משרד הבריאות.

מיכל רוזין: ההסדר הוא הסדר ביטוחי פרטי עם מאוחדת.

מיכל רוזין: משלמים כמו תייר ביטוח בריאות פרטי.

מיכל רוזין: לכן הם מקבלים את השירותים – הם משלמים לא כמו הילדים שלנו.

מיכל רוזין: הלוואי שזה היה נכון.

ינון אזולאי: היה פה נציג של משרד הבריאות ורפרנט מהאוצר של משרד הבריאות והם אמרו כך: 280 שח עלות לילד שמעבירים לקופת חולים עבור שני ילדים ראשונים.

ינון אזולאי: משלמים על זה, המדינה מתקצבת 160 וההורה משלם 120.

ינון אזולאי: מילד שלישי – חינם.

ינון אזולאי: חינם, והוא מקבל גם בית חולים, גם קופת חולים – מה שצריך במסגרת הזאת.

ינון אזולאי: ולכן אני אומר דבר פשוט: אני לא מכיר ילד במדינת ישראל או אזרח ישראל שנצרך לאיזה טיפול רפואי וזה לא נמצא בסל הביטוחי שלו ואנחנו יודעים שהוא צריך לשלם את זה, וההורים שלו צריכים לפעמים גם לקחת הרבה הלוואות, למשכן את הבית שלהם בשביל הטיפול, לפעמים אפילו רק בשביל המע"מ של התרופות האלה.

ינון אזולאי: ואנחנו פה שמים כספים – 30 מיליון שקל בשנה, 28 מיליון שקל שנה לאותם ילדים.

מיכל רוזין: אין חמלה, אין חמלה - - -

ינון אזולאי: יש חמלה קודם כל לאזרחי מדינת ישראל.

ינון אזולאי: לילדי ישראל, לילדים שגרים פה במדינת ישראל – זאת החמלה בראש ובראשונה, לפני שאני דואג לכולם.

ינון אזולאי: זאת החמלה האמיתית שצריכה להיות.

ינון אזולאי: ופה אני אומר, כשאתם עושים את העברת העודפים הזאת – זאת בושה וחרפה שעושים כזאת העברה לפני שאנחנו דואגים קודם כל לילדי ישראל.

ינון אזולאי: ילדי מסתננים והמסתננים – אין מקומם במדינת ישראל.

אלכס קושניר: מי בעד הרביזיה מס' 003 24?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: הצבעה הרביזיה לא התקבלה.

אלכס קושניר: הרביזיה לא התקבלה.

אלכס קושניר: הסעיף הבא של משרד הבריאות 001 67.

אלכס קושניר: הרביזיה הוגשה על ידי חברי הכנסת ינון אזולאי ויצחק פינדרוס.

ינון אזולאי: תקצוב של בתי החולים.

ינון אזולאי: אמרו שיעבירו אלינו לוועדה מבחינת איך הולך התקצוב של בתי החולי מבחינת הבינוי.

ינון אזולאי: כל עוד לא מעבירים לנו את זה אני לא יודע איך זה הולך – אמרו לנו 50% ציבורי ו-50% לא ציבורי.

ינון אזולאי: ביקשנו לקבל את הפירוט, וכל עוד זה לא מגיע - אני אומר שאני מבקש לפתוח את הרביזיה הזאת עד שנדע.

יצחק פינדרוס: גם אתה כיושב-ראש ועדה ביקשת את הדבר הזה.

יצחק פינדרוס: אני חושב שזה המינימום הנדרש.

יצחק פינדרוס: כשאתה מדבר על תכנית כזאת של בינוי – אתה יודע, רוב התוכניות בממשלה הן תוכניות סגורות.

יצחק פינדרוס: אתה יודע פחות או יותר – זה לפי מספר ילדים, כמו שאתה יודע בעובדים זרים יש מספר אנשים.

יצחק פינדרוס: פה יש לך 600 מיליון שקל שאומרים לך בכותרת כזאת: תוכנית חומש.

יצחק פינדרוס: הוא אפילו מנסה להרגיע אותך ואומר – נתתי לשערי צדק כסף למיון.

יצחק פינדרוס: אני לא חושב שזה רציני.

יצחק פינדרוס: כשאתה דן על העודפים האלה צריך לבוא המשרד הרלוונטי ולהסביר מה הוא עושה עם 600 מיליון שקל, על פי איזה אמות מידה, על פי איזה קריטריונים – מה, מי, בפרט כשאנחנו יודעים שמנהלי בתי החולים מאשקלון בדרום ועד פוריה וזיו – מכתתים את רגליהם בכל העולם לגייס כסף.

יצחק פינדרוס: זאת אומרת שיש כאן משהו משמעותי מאוד למנכ"ל בית חולים לדעת כמה הוא צריך לגייס, איפה הוא צריך לגייס, ומשרד הבריאות עוד אומר לו שחלק מהכסף שהוא מגייס לבינוי – שישתמש לשוטף.

יצחק פינדרוס: אז אני חושב שהמינימום הנדרש, וזה מה שהיה צריך להיות כמו שאתה ביקשת, הוא שיביאו את זה פה לוועדה.

אלכס קושניר: זה היה יכול להיות נכון, עם כמה סייגים: אחד, ביקשתי והם יביאו את זה בכתב.

אלכס קושניר: לא כתנאי להצבעה.

אלכס קושניר: דבר שני – זאת תכנית חומש ואמות מידה כבר פורסמו במסגרת תכנית חומש בשנת 2017.

אלכס קושניר: דבר שלישי – מי שהיה אז שר הבריאות הוא חבר סיעתך, לא מפלגתך - - -

יצחק פינדרוס: ולכן מה?

יצחק פינדרוס: אנחנו דורשים ממך תמיד לא להיות נאמן רק לענות לעניין, ואנחנו דורשים את זה מעצמנו גם.

אלכס קושניר: כן, אין בעיה.

אלכס קושניר: אז במהלך כל השנים האחרונות שהעברתם את תקציב העודפים בסעיף הזה דרשתם את זה?

יצחק פינדרוס: אז תשאל את חברי הוועדה מה אני עשיתי פה על בתי החולים.

אלכס קושניר: קיבלת?

אלכס קושניר: על הסעיף הזה קיבלת?

יצחק פינדרוס: - - - לא הייתי בדיון, אבל כשהיו דיונים על בתי חולים - - -

אלכס קושניר: אנחנו נקבל את זה בכתב ונפיץ לך.

אלכס קושניר: 001 67.

אלכס קושניר: הצבעה על הרביזיה.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: הצבעה הרביזיה לא התקבלה.

אלכס קושניר: אנחנו נצא להפסקה עד השעה 13:15 ונחזור לנושא הבא.

אלכס קושניר: אני מודה לכם, ישיבה זאת נעולה.