ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 201, 2022-02-08 10:30

גלעד קריב: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

גלעד קריב: על סדר-היום: הכרזת סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (בידוד בפיקוח טכנולוגי) (תיקון מס' 9), התשפ"ב-2022.

גלעד קריב: לפנינו הכרזת הממשלה שמאריכה את תוקף השימוש בכלי הפיקוח הטכנולוגי לאכיפת הבידודים, מערכת ההסכמון המשודרג ומערכת שיחת וידאו יזומה, ב-28 ימים, עד יום 9 במרס, וזאת בהינתן העובדה שאנחנו עדיין תחת ההגדרה של מצב חירום.

גלעד קריב: הנה עוד סיבה טובה למה הממשלה צריכה לעבור בקרוב מאוד למצב בריאותי מיוחד, אז נוכל להאריך לכם את ההכרזות ב-42 ימים, אבל זה כבר לא עניין של משרד הבט"פ לבדו.

גלעד קריב: נמצאות אתנו כאן בחדר הוועדה יעל אבידן, רמ"ט פרויקטור הקורונה במשרד הבט"פ, עו"ד שרון רובינשטיין, ידידנו אורי בוצ'ימנסקי נמצא בזום, שי מליחי, קצין האג"מ של מינהלת האכיפה של הקורונה וידידנו המדען הראשי, מר גד פרישמן.

גלעד קריב: עוד לא העניקו לך דרגות?

גד פרישמן: לא כתוב שם, אבל אני ד"ר, זה מספיק לי.

גלעד קריב: ד"ר זה דרגה מאוד מכובדת.

גלעד קריב: הייתי מודאג אם לא היית ד"ר...

גלעד קריב: אני רוצה לפתוח באמירה שהיא לא ישירות מן העניין אבל אני אומר אותה כמעט בפתיחת כל דיון בימים האחרונים.

גלעד קריב: אנחנו נמצאים בתקופה של סערה גדולה סביב תפקוד המשטרה, והנושא שאנו דנים אליו אמנם רחוק מהנושא הנדון אבל הוא מתכתב עם סנטימנט ציבורי ועם אווירה ציבורית וגם הנתונים הבינוניים של ההיענות לאמצעי האכיפה הטכנולוגיים יכולה להקרין משהו סביב לאו דווקא יחסי ציבור ומשטרה אלא בכלל החשש שיש לציבור מפני טכנולוגיות שמגיעות אל המכשירים בשימושנו האישי.

גלעד קריב: פה אני רוצה לומר אמירה כפולה.

גלעד קריב: האחת, שכולנו מודעים ושר הבט"פ התבטא בעניין.

גלעד קריב: הנושא הזה לא יוותר כאבן שאין לה הופכין.

גלעד קריב: הבית הזה ואני חושב שגם הממשלה הנוכחית ושמעתי גם את דברי המפכ"ל, התכתבו עם דבריו של השר.

גלעד קריב: הנושא הזה ייחקר עד תומו באפיקים שונים, וכל הדברים שנדרשים על-מנת להגן על הפרטיות של אזרחי ישראל ועל עמידת רשויות האכיפה בדל"ת אמותיו הקפדניות של החוק, כל הדברים האלה ייעשו.

גלעד קריב: באותה נשימה חשוב לי לומר, ואת זה אני דווקא אומר על רקע ההכרזה שדומני שנאשר בעוד זמן לא רב, שאין לנו משטרה אחרת, ואת בדק הבית צריך לבצע, ואת אותם מקומות שצריך להאיר ואותם מקומות שצריך לעשות בהם ביעור חמץ, ייעשה בהם ביעור חמץ.

גלעד קריב: ועדיין אנחנו צריכים גם להמשיך ולסמוך על רשויות אכיפת החוק בפעולה שלהם, בהקשר הזה למען בריאות הציבור אבל למען שלום הציבור.

גלעד קריב: זו לא משימה קלה למצוא את הדרך לאחוז בזה וגם בזה ואני בטוח שזה לא ימים קלים בעבור לובשי המדים הכחולים.

גלעד קריב: אנחנו צריכים למצוא את הדרך מהצד האחד לחזק את ידי העוסקים במלאכת ההגנה על הסדר הציבורי ועל שלום הציבור ובריאות הציבור והמאבק בפשיעה, ובאותה נשימה גם לדאוג לתיקון הליקויים הקשים שכבר אין סימן שאלה אם הם קיימים.

גלעד קריב: ברור שהם קיימים.

גלעד קריב: מה היקפם, מה הביא ליצירתם - זה בדיוק תפקידם של גופי הבדיקה שהממשלה, הכנסת, מבקר המדינה, כולנו צריכים לעמול קשה על-מנת להקימם.

גלעד קריב: ניגש לעניין.

גלעד קריב: אם אני מבין, ברמה המשפטית יש לנו הכרזת המשלה.

גלעד קריב: בקשת הארכה ב-28 ימים ברורה.

גלעד קריב: יש פה התוספת שלמעט קטין שמתכתבת עם הוראות החוק החדש שאפשר לממשלה להחריג קטינים מההסדר כליל.

גלעד קריב: נכון?

גלעד קריב: החדש, וזו פעם ראשונה שאנחנו מאשרים את ההכרזה במסגרת החוק החדש - גם החוק הישן אפשר הפעלת הכלי הזה על קטינים בין גיל 14 ל-18 בכפוף לקבלת הסכמת האפוטרופוס.

גלעד קריב: החוק החדש אפשר לממשלה לקבוע, שהקבוצה הזו מוחרגת כליל, וזו ההחלטה שהתקבלה.

שרון רובינשטיין: נכון.

שרון רובינשטיין: הניסיון הראה שהפרוצדורה הלוגיסטית והטכנולוגית של קבלת הסכמה כפולה היא קשה מדי, ולכן במסגרת חוק הסמכויות הגדול הוחלט בהסכמת הוועדה לתקן כך שהממשלה רשאית להחריג את הקטינים.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: אני גם חושב שמעבר לקושי שברור לנו שהיה קיים מהרגע הראשון אני חשוב שזו גם החלטה נכונה ברמה המהותית ולא הפרוצדורלית.

גלעד קריב: אנחנו במציאות אחרת מבחינת הבידודים, וגם כשיש הסכמת אפוטרופוס, קבלת הודעה לטלפון של קטין בגיל 14- - -

שרון רובינשטיין: כאימא אני מסכימה.

גלעד קריב: אני שמח שהלכתם.

גלעד קריב: חשוב לרשום לפנינו, שטוב שהממשלה ניצלה את התיקון הזה בחוק כבר בהכרזה הראשונה בתקופה החדשה וקטינים נמצאים מחוץ לסיפור הזה.

גלעד קריב: שמענו הצדקות אפידמיולוגיות.

גלעד קריב: אמנם יש אתנו נציגת משרד הבריאות בזום.

גלעד קריב: שמענו הצדקות אפידמיולוגיות לצורך להמשך אכיפת הבידוד גם בדיונים שביצענו השבוע סביב תקנות הקורונה והשינוי בתו הירוק אז אני מציע שניגש לסקירה שלכם על השימוש בכלי.

גלעד קריב: אני מבין שיש מצגת.

גלעד קריב: נציג אותה ונתקדם.

גלעד קריב: ד"ר גד פרישמן, מדען משרד הבט"פ.

גד פרישמן: אלו כלי האכיפה שאנו נעזרים בהם בנושא של חבי הבידוד, מפגשים פרונטליים, מערכת הסכמון רגילה והנושא של מערכת שיחות משוב, אימות זיהוי הכלי השלישי.

גד פרישמן: השקף הבא מראה לנו את המספרים הנומינליים של הביצועים.

גד פרישמן: יש לנו פה הגלים השבועיים.

גד פרישמן: הגענו כבר למספרים של 18,000, 19,000, 20,000 ששיתפו פעולה מכלל המבודדים.

גלעד קריב: אני מניח שנמצאים בערך באותו שלב מבחינת אחוזי הסכמה.

גד פרישמן: אנחנו עולים מבחינת החלק היחסי של האכיפה הטכנולוגית במספרים גדולים.

גד פרישמן: זה ברור כי יכולת האכיפה הפרונטלית יש לה סף עליון.

גד פרישמן: לכן ככל שאנו נדרשים ליותר אכיפה, הכלי הזה בשקף הבא, אפשר לראות, הגענו בימים מסוימים עד כמעט כ-90% מנתח האכיפה באכיפה הטכנולוגית.

גד פרישמן: הדגש הוא על חולים כהנחיה שיצאה מכאן ושיושמה, כך שכמעט כולם – אפשר לראות את זה במספרים – כך שאנו מגיעים בסופו של בדבר ליחסים מובהקים לטובת הטכנולוגיה.

גד פרישמן: מבחינת אחוז ההסכמה, אם היינו בחודש שעבר סביב 36% הסכמה לגבי עצם הפיקוח הטכנולוגי, אנו רואים ירידה מסוימת.

גד פרישמן: בימים האחרונים יש עלייה מסוימת.

גד פרישמן: עדיין אנו נמצאים בסדר גודל של 27%, 28% בהסכמה הראשונית.

גד פרישמן: זו האוכלוסייה שאנו ממשיכים איתה בשקף הבא, שקף האכיפה.

גלעד קריב: נומינלית בגלל הצמיחה במספר המבודדים יש צמיחה- - -

גד פרישמן: מבחינה נומינלית המספרים גדולים ומגיעים לסדר גודל של 20,000.

גד פרישמן: פה אנו רואים את האחוז מתוך אותם שהסכימו לאכיפה טכנולוגית, את ההסכמה הנוספת לשליחת מסרון מיקום לצורכי אכיפה.

גד פרישמן: גם פה אנו רואים ירידה וגם פה אנו רואים בהמשך הדרך את ההתייצבות.

גד פרישמן: קשה מאוד לתת הסבר למגמות.

גד פרישמן: יש הרבה מאוד משתנים שמשפיעים על ההסכמה, אם זה שינויי מדיניות- - -

גלעד קריב: אני לא מופתע מזה.

גלעד קריב: ברגע שיש קפיצה במספר המבודדים דרמטית, כפי שאנו רואים פה מתחילת ינואר, נכנסים עשרות-אלפי אנשים חדשים לבידוד ואנו יודעים מהעבר.

גלעד קריב: לוקח כמה ימים להתרגל לרעיון שהמשטרה שולחת לך סמ"ס ומבקשת ממך לאכן.

גלעד קריב: אני לא מופתע ממצב שבו קפיצה של מספר מבודדים מובילה לירידה בשיעור ההסכמה.

גד פרישמן: זו אחת הסיבות אבל קשה מאוד לשים את האצבע ולומר מדוע יש ירידה או עלייה כי יש משתנים רבים.

גלעד קריב: אני חושב שגם העובדה שהיום כמות הלא מוסנים בקרב המבודדים היא יותר גדולה כי המחוסנים קיבלו פטור מחלק גדול מהבידודים.

גלעד קריב: ברגע שאתה מחוסן, גם אם נחשפת לחולה מאומת, אתה עושה בדיקה ביתית ויוצא.

גד פרישמן: כל אלו שעשו בדיקות ביתיות ולא מוסדיות, לא נמצאים.

גלעד קריב: אם הייתם מנתחים את הנתונים, דווקא בגלל שאלה מחויבים נקרא להם מחויבי בידוד רשמי, השינוי במדיניות גורם לזה ששיעור הלא מחוסנים בקרב חבי הבידוד הוא בגידול כי המחוסנים יצאו מחובת הבידוד.

גלעד קריב: אין מה לעשות.

גלעד קריב: אדם שבחר לא להתחסן, אנו לא נכנסים לשיקול דעתו אבל סביר להניח שנטייתו לשתף פעולה עם איכון משטרתי נמוכה יותר.

גלעד קריב: זה לא משנה את התמונה הגדולה שאנו מדברים עליה כמה סבבים, שבסופו של דבר יש לנו פה כלי שהאפקטיביות שלו נעה סביב 15% מציבור המבודדים, כי בהתחלה יש לנו כ-30% שמסכימים, וחצי מתוכם נותנים איכון יעיל.

גלעד קריב: אז אנחנו באותו אזור – פעם 15, פעם 17, פעם 13.

גד פרישמן: מבין מחויבי הבידוד.

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: כשמסתכלים איזה מכפיל כוח זה, יש הנתונים של ה-80%, 90%.

גלעד קריב: אם אנחנו מגיעים למצב שהמשטרה יודעת לנקוש או על הדלת או על הטלפון ובסופו של דבר במצטבר קרוב ל-30% מחבי בידוד כל יום זה לא נתון רע.

גלעד קריב: לא צריך להעמיס על הכלי הזה יותר ממה שיש בו.

גלעד קריב: זה לא שיש בו סגירה הרמטית.

גלעד קריב: אבל להגיע למצב של קרוב ל-30% אפילו בימים טובים אתם מגיעים להערכתי לשליש מחבי הבידוד שיש עשרות-אלפי חבי בידוד ואתם יוצרים קשר עם שליש מהם – בסדר.

גד פרישמן: השקף הבא מייצג את נתוני מוקד הווידאו.

גד פרישמן: כיוון שמוקד הווידאו דורש כוח אדם מוקדני ותשתיות נוספות, אנחנו בסף כרגע של מתקרבים לאלף שיחות ביום.

גלעד קריב: מה הניתוח שלכם של יעילות הכלי הזה לאור המספרים היחסית נמוכים?

גלעד קריב: שוב, כל בדיקה היא חשובה כי אם האדם חולה ויוצא ופותח שרשרת הדבקה, אבל בעלות מול תועלת, בהינתן זה שהווידאו – גם מניסיון ביתי עם ראייתי, שברור לכם שהיא בתוך ענייני הקורונה ונוטה לתמוך, אבל גם היא אמרה לי שהחוויה של הווידאו שונה מהחוויה של האיכון.

גלעד קריב: יוצרת תחושה יותר עוצמתית של חדירה.

שי מליחי: מוקד הווידאו מאפשר לנו להכניס לאכיפה הטכנולוגית ממד שהוא הרבה יותר איכותי, כי המסרונים זה רק איכון מיקום ופה יש לנו זיהוי של האזרח.

שי מליחי: בנוסף, הוא גם נכנס למערכות תעדוף האכיפה של השוטרים, כלומר יש לנו השוטרים שמבקרים בשטח.

שי מליחי: הם כבר לא מבקרים על עיוור אלא מבקרים לפי תוצרי ההסכמון מסרונים וההסכמה שם.

גלעד קריב: אבל הווידאו מופנה ספציפית למי שמדווח עם תסמינים?

גלעד קריב: יש הבחנה בין ההסכמון לווידאו מבחינת השיח של משרד הבריאות?

שי מליחי: אנחנו מפנים טווחי גילאים מסוימים ונכון לעכשיו על-פי המדיניות, רק חולים מאומתים מגיעים למוקד הווידאו כי הם מייצגים סיכון יותר גבוה.

שי מליחי: לכן הוא נותן ממד איכותי.

שי מליחי: מובן שזה כלי קצת פחות נעים אבל הוא רק לאנשים שהסכימו לכך.

שי מליחי: אנו רואים אחוזי הסכמה טובים.

גלעד קריב: האחוזים הם גבוהים אבל המספרים הנומינליים נמוכים.

גלעד קריב: אני מניח שזה- - -

שי מליחי: זה עניין של יכולות ביצוע תפעוליות של המערכת וגיוס אנשים.

גלעד קריב: לשיטת

גלעד קריב: כם זה מצדיק את זה?

גלעד קריב: מבחינת עלות מול תועלת, גם כספית, גם כוח אדם?

שי מליחי: כשאני מודד את מוקד הווידאו, אני מודד אותו אחרת מהמסרונים של ההסכמון.

שי מליחי: מבחינתי מוקד הווידאו בגלל האמינות הגבוהה שלו, מחליף ניידת.

שי מליחי: לכן ההצדקה גם הכלכלית וגם התפעולית וכל שרשרת הערך, הוא נותן לי את שרשרת הערך שאני רוצה.

גלעד קריב: אתם מסוגלים היום במוקד הווידאו שיהיה להם שיח גיראוגרפי?

גלעד קריב: אני מניח שכן.

גלעד קריב: אם מחר אנחנו מזהים מוקד התפרצות מסוים- - -

שי מליחי: אם יוחלט לפי המדיניות להתמקד באזור מסוים, אנחנו יודעים לעשות את זה.

שי מליחי: כמובן שהכול תלוי באחוזי הסכמה הראשוניים שגם נכונים לאותו אזור גיאוגרפי.

גלעד קריב: בבקשה.

גד פרישמן: השקף האחרון יסכם את התובנות והמסקנות שאנו הגענו מתוך הנתונים הסטטיסטיים.

גד פרישמן: ראינו את העלייה פי ארבעה בין התקופות, בתקופה שלפני האומיקרון ואחריו.

גד פרישמן: אנו רואים את האחוז הגבוה של הנתח הטכנולוגי בתוך סך כלי הפיקוח.

גד פרישמן: אנו רואים המון את הירידה.

גד פרישמן: דיברנו על הסיבות, על קושי בניתוח הסיבות אבל קיימת ירידה מסוימת.

גד פרישמן: מוקד הווידאו עומד על אחוז קבוע של 65% היענות.

גד פרישמן: אציין, שההיענות בפועל יכולה להיות יותר גבוהה, כי חלק מאי-ההיענות זה עדיין בעיות טכנולוגיות שאנו פותרים אותן ומשפרים אותן לאורך כל הדרך.

גד פרישמן: ככל ששיעור המבודדים עולה לכדי מספר משמעותי, האכיפה הטכנולוגית מהווה נתח גבוה.

גד פרישמן: בראייה צופת עתיד יש חשיבות לשמר את היכולת הטכנולוגית דווקא בגלים הנמוכים, בהדבקות הנמוכות.

גד פרישמן: כי בגלים הגבוהים, דיברנו על נתח הגדול באכיפה.

גד פרישמן: בגלים הנמוכים היכולת לסגור מעגלים היא יותר אפקטיבית.

גלעד קריב: זה גם יכול להיות תחילת גל.

גד פרישמן: ולמשוך כלי אכיפה בתחילת הגל.

גלעד קריב: הצטרף אלינו חבר הכנסת יברקן.

גלעד קריב: אם תרצה להתייחס, מוזמן כמובן.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: עוד התייחסויות ממשרד הבט"פ?

גלעד קריב: עו"ד מירה רווה.

גלעד קריב: התייחסות משרד הבריאות.

מירה רווה: אנו כמובן מבקשים לאשר את התקנות.

גלעד קריב: את ההכרזה.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: עו"ד עמית עמיר, משרד המשפטים, מוזמן להתייחס.

עמית עמיר: אין מבחינתנו קושי משפטי בהארכת ההכרזה.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: חבר הכנסת יברקן, תרצה להתייחס?

גלעד קריב: בבקשה.

דסטה גדי יברקן: אדוני היושב-ראש, בוקר טוב גם לכל מי שנמצא בזום ולכל המשתתפים.

דסטה גדי יברקן: אתמול בערב הודעתי לך שהיום לא אשתתף בדיון.

דסטה גדי יברקן: היו לי מספר פגישות, וכשראיתי את העיתונים הבוקר ברדיו וכל השיח בציבור בכל הרשתות, ברדיו, על כל הנושא של פגסוס ואמרתי לעצמי: אין מקום חשוב יותר שאני אמור להיות בו חוץ מהוועדה הזו בגלל הכותרת והנושא שאנו עוסקים בו בנושא של כל האמצעים הטכנולוגיים של משרד הבריאות, מבקשים להשתמש בהמשך לתקנות חוק הסמכויות.

דסטה גדי יברקן: אדוני, דעתי ידועה, ואני תמיד אומר וגם אחזור על כך שכל המטרה שלי בדיונים שהיו פה מספר חודשים שהבעתי דעות, לרבים נשמעו אולי קיצוניות, אבל במקרים קיצוניים צריך לפעול בדרכים קיצוניות.

דסטה גדי יברקן: דיברתי על מנת לשמור על זכויות במדינת ישראל, נטו.

דסטה גדי יברקן: ודאי שבנושא הבריאות משרד הבריאות צריך לעסוק בזה ואני לא חולק על כך, אבל מעטים האנשים שבאמת מבינים בזכויות האדם, שחוו והיו זקוקים להגנה, והיו צריכים שאנשים שיעמדו לצידם ולא ברמה הפילוסופית.

דסטה גדי יברקן: אני רואה כעת את שר הבריאות, איך הוא יוצא בהצהרות שאם לא, נפיל את הממשלה, אם זה שוב יוקם בניגוד לדעת הממשלה ולחלק מהממשלה.

דסטה גדי יברקן: פה מדובר בזכויות אדם, זכויות הפרט והחירות בתקופה הכל כך קריטית שבה שתי רשויות בעיקר אמורות לעמוד וזה הרשות השופטת והרשות המחוקקת.

דסטה גדי יברקן: בדרך כלל מה שאנו רואים ברשות המחוקקת,

דסטה גדי יברקן: שב-98% מהדברים שמובאים כאן, הם עוברים כי זה שעת חירום, חוק סמכויות, תקנות חירום, כמעט ללא שינוי.

דסטה גדי יברקן: פה אני רואה את המאמץ שלך ואמרתי ליועצים המשפטיים של הוועדה והודיתי להם כל כך, על הדברים שעומדים על המשמר בנושא הזה.

דסטה גדי יברקן: אבל זכויות האדם כרגע וספציפית עכשיו אחרי שאנו שומעים מה קרה במשטרה עם תוכנות הרוגלה של הפגסוס וכמה אזרחים, וזה לא קשור לשמאל וימין, נפגעו ואולי אפילו עוד יותר אנחנו לא יודעים עליהם, ועכשיו בתקופה הזאת לבקש אמצעים טכנולוגיים על אנשים מבודדים כדי שיהיה להם פיקוח, אני חושב שזה להתעלם מהמציאות.

דסטה גדי יברקן: עצימת עיניים.

דסטה גדי יברקן: אני חושב שצריך למצוא כלים חלופיים להתמודד עם המגפה הרפואית, עם הבעיה הרפואית שכרגע נמצאת.

דסטה גדי יברקן: אנו יכולים לחשוב על דרכים אחרות.

דסטה גדי יברקן: האמצעים האלה כרגע, בסוף הרי מי שמחוסן או מחלים, לא חייב בבידוד או בבדיקה.

דסטה גדי יברקן: מי שלא מחוסן, למרות שהוא מדביק ונדבק באותה מידה בעניין האומיקרון באותו דבר, מבקשים להפעיל את האמצעים האלה על אותם אנשים שנמצאים שם.

דסטה גדי יברקן: זה אומר שבודקים יותר ויפגעו במאות-אלפי אזרחים, עלולים.

דסטה גדי יברקן: נמצאים בקבוצת סיכון של חדירה לפרטיות.

דסטה גדי יברקן: זה לא אמצעי אפידמיולוגי.

דסטה גדי יברקן: כולנו מבינים את זה.

דסטה גדי יברקן: אני לא מבין, למה אנשים כן מסוגלים להרים את המדינה על יוקר המחיה על פסטה ולא מסוגלים להרים את המדינה על פגיעה בזכות הפרט.

דסטה גדי יברקן: זה לא עניין של שמאל וימין, אדוני.

דסטה גדי יברקן: אני קורא לכולם להתעשת.

דסטה גדי יברקן: תעצרו שנייה.

דסטה גדי יברקן: תסתכלו מה קורה בשבוע האחרון.

דסטה גדי יברקן: נעשה חשיבה מחודשת, נציע חלופה אחרת, חוץ מחדירה בנושאים טכנולוגיים כרגע.

דסטה גדי יברקן: זה לא משרת את הדמוקרטיה.

דסטה גדי יברקן: אמון הציבור צריך להיות משוקם על-ידינו, וזה שעובר החוק הזה, שוב, יש לנו חוק בריאות העם.

דסטה גדי יברקן: לא צריכים עכשיו את חוק הסמכויות שהתנגדתי אליו.

גלעד קריב: פקודת בריאות העם המנדטורית.

דסטה גדי יברקן: כן.

דסטה גדי יברקן: זה פועל כרגע?

גלעד קריב: כן, הרבה פחות.

דסטה גדי יברקן: זה בספר החוקי.

דסטה גדי יברקן: אדוני, אני לא נכנס לנושא הבריאותי.

דסטה גדי יברקן: אני מדבר על נושא זכויות האדם.

דסטה גדי יברקן: אני אומר את זה כמי שמכיר את זה ופועל בנושא.

דסטה גדי יברקן: אגב בנושא הפגסוס, לפני שנה ביקשתי להקים ועדה חיצונית, לסגוא את מח"ש, להקים ועדה שתחקור את הפרקליטות, את מח"ש וגופים אחרים ביטחוניים שתהיה תלויה, יעמוד בראשה שופט.

דסטה גדי יברקן: מה קרה – גם אלה שבאופוזיציה וגם אלה שבקואליציה כולם חשבו: לא, כי חשבו שאני מדבר רק לזכויותיהם של יוצאי אתיופיה או ערבים או חרדים.

דסטה גדי יברקן: חירות האדם לא נקנית בעד שום הון, ואנו עכשיו פוגעים בה בהינף יד, ואני חושב שאנו צריכים לחשוב פעמיים מה ירגיש אדם שיגיעו אליו בטלפון, ייגעו בו?

דסטה גדי יברקן: באילו אמצעים אנחנו יכולים להשתמש?

דסטה גדי יברקן: מישהו יודע?

דסטה גדי יברקן: המשטרה חשפה באילו אמצעים הולכת להשתמש?

דסטה גדי יברקן: תודה.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: הצטרפה אלינו חברת הכנסת ענבר בזק.

גלעד קריב: מבקשת להתייחס?

ענבר בזק: הייתי פה בדיונים הקודמים על הפיקוח הטכנולוגי.

ענבר בזק: הבנתי שמרימים טלפון לבן אדם, שואלים אם הוא בבית, אז אין לי מושג על מה חבר הכנסת יברקן דיבר כאן.

ענבר בזק: אם לא השתנה והטכנולוגיה היא להרים טלפון לאדם, אני לא רואה בעיה.

ענבר בזק: זה לא דומה בשום קשר לפגסוס.

ענבר בזק: זה פחות פוגע בעיניי מלדפוק לאדם בדלת ולראות שהוא קם.

ענבר בזק: להקים לו טלפון זה נראה לי אל"ף-בי"ת.

דסטה גדי יברקן: אם בזה מדובר, מצוין.

גלעד קריב: חבר הכנסת יברקן הציג את עמדתו.

גלעד קריב: אם את רוצה – שלא ישתמע שנאי מנסה לקצר את הדיון.

ענבר בזק: הופתעתי – אמרתי:

ענבר בזק: אולי השתנה הפיקוח הטכנולוגי מעשרות הדיונים שעשינו פה בוועדה.

ענבר בזק: אם מדובר באותו פיקוח, אין לי מה להוסיף.

גלעד קריב: מדובר באותו פיקוח, שבשתי הקומות של הפיקוח, גם הפיקוח של האיכון וגם הפיקוח של הווידאו, מחייב הסכמה של האדם לשימוש בכלי הזה.

יאיר מתוק: גם החרגנו קטינים הפעם.

גלעד קריב: נכון, אמרנו את זה בתחילת הדיון שלאור תיקון חוק הסמכויות יש פה החרגה מלאה של קטינים, גם מגיל 14 עד 18.

גלעד קריב: זה רק מטייב בעיניי את המידתיות של השימוש בכלי הזה.

גלעד קריב: אם אין עוד הערות.

דסטה גדי יברקן: אפשר הערה?

דסטה גדי יברקן: זה כמו הוויכוח בינינו שהיה שלשום שאתה אמרת שאין החלת תו ירוק במשרדי ממשלה, אבל בפועל לא היה משרד ממשלתי שלא אכף ודרש את זה.

גלעד קריב: ההבדל היחיד הוא שהוועדה הזו שקדה על העניין הזה לא אתמול.

גלעד קריב: הוועדה מטפלת בנושא הזה של הרחבה לא לגיטימית של התו הירוק כבר חודשים.

גלעד קריב: מטפלת בזה.

יאיר מתוק: איזה משרד ממשלתי הוזמן למועדה וקיבל נזיפה על זה?

יאיר מתוק: לא.

גלעד קריב: אתה טועה.

גלעד קריב: אתה מוזמן לבדוק בפרוטוקולים.

גלעד קריב: אפילו הצגנו כאן לנציגי משרד הבריאות תמונות מבית חולים ממשלתי שלא כפה תו ירוק, אלא הציג בשעריו מצג לא ברור מספיק שאין תו ירוק.

גלעד קריב: גם על זה דיברנו כאן וגם בזה טיפלנו באופן ספציפי במקרה הזה.

גלעד קריב: לאחר מכן טיפלנו בתופעה דומה במינהל מקרקעי ישראל, טיפלנו בזה בכמה עיריות.

גלעד קריב: אני תמיד שמח שחברי כנסת מעלים פה סוגיות רק שהסוגיה הזו מטופלת על-ידי הוועדה בערך כבר חמישה חודשים.

ענבר בזק: היה חרם על הוועדה.

ענבר בזק: הם הצטרפו עכשיו, צריכים להשלים.

דסטה גדי יברקן: עדיין יש חרם.

דסטה גדי יברקן: אני לא מחרים כי אין לי פריבילגיה להחרים כחבר כנסת.

דסטה גדי יברקן: יש לי חובה ציבורית להשמיע.

דסטה גדי יברקן: אני לא משחק בחרמות.

גלעד קריב: לשמחתי בוועדה הזאת לפחות כל סיעות האופוזיציה מגישות הסתייגויות, באות להצביע.

גלעד קריב: כרגע הצעדים מצד האופוזיציה באים לידי ביטוי בזה שהציונות הדתית לא מינתה חבר קבוע, והליכוד מתוך שלושה מקומות שמוקצים לו יש מקום אחד.

גלעד קריב: בוועדה הזאת לפחות האופוזיציה מצביעה בדרך של שגרה.

ענבר בזק: אמרתי את זה בהקשר של לבוא אחרי חודשים שהגענו הנה בפגרה ועסקנו בנושא ואז לומר: לא עסקתם או אתם לא מספיק רגישים.

גלעד קריב: או לא הכנסתם שינויים.

גלעד קריב: הוועדה הכניסה- - -

ענבר בזק: אני אישית שהייתי מגיעה בפגרה שלוש שעות נסיעה, קצת נפגעת מהאמירות האלה.

גלעד קריב: הפרוטוקולים מדברים בעד עצמם.

דסטה גדי יברקן: כשיהיה משהו ענייני בין האופוזיציה לקואליציה, אלא- - -

ענבר בזק: המינימום זה לא לזלזל בחברי הוועדה ובעבודה שהם עשו פה.

דסטה גדי יברקן: והמינימום זה לאפשר לדעת מיעוט פה להשמיע את קולה.

ענבר בזק: אין ועדה שדעת המיעוט נשמעת בה כל כך הרבה כמו בוועדה הזאת.

גלעד קריב: מכובדיי, ניגש להקראה ולהצבעה.

גלעד קריב: בבקשה.

טליה ג'מאל: הכרזת סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)(בידוד בפיקוח טכנולוגי)(תיקון מס'9), התשפ"ב-2022.

טליה ג'מאל: בתוקף סמכותה של הממשלה לפי סעיף 22יח לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש"ף – 2020 (להלן - החוק), ולאחר ששוכנעה הממשלה כי יש סיכון מהפרת חובת הבידוד וכי הפרת חובת הבידוד עלולה להביא להחמרה ברמת התחלואה במדינה, על סמך חוות דעת אפידמיולוגית מטעם משרד הבריאות, ולאחר שבחנה הממשלה דרכי פעולה חלופיות ושקלה את הצורך בהכרזה מול מידת הפגיעה בזכויות של חבי הבידוד, ומצאה שמכלול אמצעי הפיקוח הטכנולוגיים הזמינים בתקופת ההכרזה מתאים לכלל האוכלוסייה, ובאישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, מכריזה הממשלה לאמור: תיקון סעיף 1.

טליה ג'מאל: בהכרזת סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (בידוד בפיקוח טכנולוגי), התשפ"א – 2021 , (להלן - ההכרזה העיקרית), בסעיף 1, אחרי "כל אדם שחייב בבידוד" יבוא "למעט קטין".

טליה ג'מאל: תיקון סעיף 4.

טליה ג'מאל: 2.

טליה ג'מאל: בסעיף 4 להכרזה העיקרית במקום "ח' באדר א' התשפ"ב (9 בפברואר 2022) או יום פקיעת תוקפה של הכרזה על מצב חירום בשל נגיף הקורונה, לפי המוקדם מביניהם" יבוא "ו' באדר ב' התשפ"ב (9 במרס 2022) ובלבד שקיימת הכרזה בתוקף לפי סעיף 2 לחוק".

טליה ג'מאל: בעצם גם אם אנחנו עוברים למצב בריאותי מיוחד, זה יחול.

טליה ג'מאל: תחילה.

טליה ג'מאל: 3.

טליה ג'מאל: תחילתה של הכרזה זו ביום "ט' באדר א' התשפ"ב (10 בפברואר 2022)".

טליה ג'מאל: כדי שיהיה רצף.

גלעד קריב: מי בעד אישור ההכרזה?

גלעד קריב: מי נגד?

גלעד קריב: הצבעה בעד – רוב אושר.

גלעד קריב: ההכרזה אושרה.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: אני מקווה שבפעם הבאה שתובא לנו אישור הכרזה, נימצא במצב בריאותי מיוחד ולא במצב חירום.

גלעד קריב: זו לא רק תקווה אלא אני מנצל גם את הדיון הזה כדי להעביר את המסר ואת הציפייה של הוועדה למשרד הבריאות, למשרד הבט"פ, למשרד המשפטים ולממשלה כולה.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: רק בריאות.

גלעד קריב: המשך שבוע טוב.

גלעד קריב: תודה רבה, הישיבה נעולה.