ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 98, 2022-01-25 08:30

שרן השכל: בוקר טוב, אני שמחה לפתוח את ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת.

שרן השכל: היום אנחנו בישיבה הנוכחית נדון על הצעת תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)(הגבלת פעילות של מוסדות המקיימים פעילות חינוך והוראות נוספות.

שרן השכל: המתווה שהיום אנחנו מדברים עליו הוא למעשה המתווה של המל"ג של ההשכלה הגבוהה.

שרן השכל: זה בהמשך לדיון שהיה לנו בשבוע שעבר לעניין גם הבחינות, קודם כל אני אבקש מתמי שתיתן לנו את הרקע קצת לכל העניין הזה ואחר כך לפני שאני אתן את זכות הדיבור למשרד הבריאות, אני כן רוצה להעלות את המל"ג על מנת לעדכן אותנו.

שרן השכל: נהדר.

שרן השכל: מה היה בעצם בישיבה או בדיונים המקדימים ומה למעשה הוחלט.

שרן השכל: תמי קודם כל אם תוכלי לעבור קצת על התקנות.

תמי סלע: כן, תקציר הפרקים הקודמים.

תמי סלע: אז בעצם אנחנו מדברים על התקנות שכבר נמצאות בתוקף, אוקיי?

תמי סלע: כבר נכנסו לתוקף ואנחנו כרגע דנים בהן בדיעבד.

תמי סלע: זו הארכה של המתווה של השכלה גבוהה שכרגע היא בתוקף לעוד שבוע עד ה-1 בפברואר.

תמי סלע: המתווה לא השתנה, הוא כולל בעצם היום חובת כניסה עם תו ירוק או עם תוצאה שלילית בבדיקה מיידית מוסדית שחלה על כל מי שנכנס למבנים בעצם, אבל בפועל זה לקמפוסים של השכלה גבוהה, של הכשרת בגירים ושל מוסדות תורניים על-תיכוניים.

תמי סלע: כאשר יש להם את ההקלה של בדיקה שהיא בתוקף ל-84 שעות, לסטודנטים ולמרצים, זה לגבי הכניסה.

תמי סלע: בנוסף יש לי את ההכשרה המעשית שזה אותם קורסים שלא ניתן, זאת אומרת לצד החובה לאפשר כניסה בתו ירוק או עם בדיקה, יש את החובה של המוסדות לאפשר למידה מרחוק למי שאין לו תו ירוק, כשלזה יש חריג לגבי קורסים שלא ניתן ללמד אותם מרחוק ובהם יש איזשהו הבדל לגבי הכניסה, שאם ניתן להפריד את אותן מעבדות או קורסים של פיסול או דברים שלא ניתן לעשות אותם בלמידה מרחוק, אם ניתן לעשות הפרדה מלאה אז אפשר בעצם לקיים שם מתווה של תו סגול ולא לדרוש תו ירוק בכניסה.

תמי סלע: בפועל אנחנו מבינים שזה פחות קורה, לא יודעת אולי יש כמה מוסדות שכן, כשבדרך כלל אין אפשרות להפרדה מלאה והם דורשים גם שם תו ירוק או בדיקה שלילית.

תמי סלע: בנוסף יש לנו את נושא הבחינות שהוא אולי באמת סוגיה שרלוונטית במיוחד כרגע.

תמי סלע: מבחינת התקנות זה חריג לחובה לאפשר את זה מרחוק, בחינות נדרשים לעשות לפי התקנות, לפי התקנות עוד פעם, לא חייבים לאפשר אותם מרחוק, צריכים להגיע פרונטלית.

תמי סלע: שוב, אם המוסד מאפשר משיקוליו כדי להתחשב בסטודנטים הוא יכול לעשות את זה, אבל אין חובה לפי התקנות.

תמי סלע: וזה אומר שהם צריכים או להיות מחוסנים או מחלימים, או לעשות בדיקה לפני הבחינה עם תוצאה שלילית.

תמי סלע: מה שעוד יש בגלל שהמוסדות פועלים בתו ירוק ועם בדיקה אז אין שם את מגבלת ההתקהלות שחלה במקומות שפועלים ללא תו ירוק, זה דבר משמעותי כי באמת הם נמצאים באולמות ונמצאים במקומות סגורים, שוהים הרבה שעות ואין להם את מגבלת ההתקהלות.

תמי סלע: יש לזה צד של עונשין.

תמי סלע: זה בעצם המתווה הקיים והוא מוארך כרגע עד ה-1 לפברואר.

תמי סלע: הסיבה שמאריכים אותו עד ה-1 לפברואר ולא כמו כלל התקנות שהן כרגע בתוקף עד 5 לפברואר זה בגלל שכל הנושא של תו ירוק במקומות עבודה ובמקומות ציבוריים ועסקיים נמצא בבחינה, זה אתם תעדכנו איפה זה עומד ומה הצפי.

תמי סלע: אבל הרצון הוא לעשות איזשהו יישור קו ולקבוע מדיניות אחידה לגבי כלל המקומות.

תמי סלע: עוד חשוב לי להגיד באמת לגבי הישיבה הקודמת שהייתה בשבוע שעבר, לא אגב התקנות אבל אגב ההיערכות לבחינות, שהייתה בקשה של הוועדה מהמועצה להשכלה גבוהה לבוא עם איזשהן מסקנות, לבחון את זה, הנחיות, כי באמת עלו קשיים מבחינת ההתחשבות בסטודנטים.

תמי סלע: שוב, זה לאו דווקא מה שהתקנות מחייבות.

תמי סלע: שאלה מרכזית שעולה כאן, כרגע זה לשבוע ואני אומרת שיש בחינה של הנושא, אבל בכל זאת אנחנו מאריכים מגבלות שהן משפיעות על הרבה אנשים שנכנסים וכרגע בתקופת בחינות.

תמי סלע: כן צריך לשמוע את הנתונים וההצדקה להמשך מווה של תו ירוק במוסדות להשכלה גבוהה, שזה לא דבר מובן מאליו בתקופה הזו ודיברנו על זה כבר בישיבה הקודמת.

תמי סלע: בגלל זה גם בעצם הוועדה קיצרה את התוקף של המתווה בעניין השכלה גבוהה וביקשה שתהיה בחינה ויובא מתווה אחרי חשיבה מחודשת ובעצם הוא הובא כרגע ללא שינוי.

תמי סלע: אז זה הרקע.

שרן השכל: אוקיי, לפני שאני אתן למשרד הבריאות לתת ההצדקות בעצם לעניין התו הירוק במוסדות להשכלה גבוהה, אני רוצה לתת את זכות הדיבור למל"ג, לעדכן אותנו בדיון הפנימי שהתקיים ובמסקנות שלמעשה הגיעו אליהם.

שרן השכל: בבקשה.

מיכל רוזין: בוקר טוב.

מיכל רוזין: אנחנו בעקבות הישיבה הקודמת קיימנו יחד עם יו"ר התאחדות הסטודנטים אלחנן, שולחן עגול עם ראשי המוסדות להשכלה הגבוהה, נציגי המוסדות להשכלה גבוהה, נציגי מכללות, נציגי אוניברסיטאות וספציפית מוסדות שהייתה טענה של התאחדות הסטודנטים שלא נשמרות שם התקנות וההנחיות.

מיכל רוזין: יו"ר ההתאחדות השמיע את הדברים, שמע את המוסדות, אני חייבת לומר שהמוסדות טוענים ואנחנו רוצים להאמין שהמוסדות שומרים על התקנות, שומרים על ההנחיות.

מיכל רוזין: אני רק אוסיף שבנוסף לתקנות יש גם הנחיות שהוציא משרד הבריאות שלפיהן המוסדות להשכלה הגבוהה פועלים בכל מה שנוגע לבחינות.

מיכל רוזין: הן לא רלוונטיות רק למוסדות להשכלה גבוהה, הן רלוונטיות גם לבחינות בגרות והמכללות לכשרה טכנולוגית ומוסדות נוספים.

מיכל רוזין: אבל אני אומרת, שם מחויב שמירה של 2 מטר, עטיית מסיכות וכל הדרישות לממונה קורונה וכולי שהמוסדות מקפידים ומחויבים להקפיד עליהם.

מיכל רוזין: היו כמה דרישות שעלו מכיוון ההתאחדות, חלקם המוסדות אמרו דברים שמתקיימים היום, אני אומרת גם הפעילות לאור התקנות וההנחיות, גם המענה למי שלא יכולים להגיע לבחינות.

מיכל רוזין: המוסדות מציעים מועד א', ב', ג', משתדלים מאוד שהם יהיו קרובים וסמוכים למועדי הבחינות שמתקיימות.

מיכל רוזין: כן יש מתן מענה, לפחות במוסדות, לסטודנטים ספציפיים.

מיכל רוזין: אם יש מקרה שסטודנט לא יוכל להגיע גם למועד ב', המוסדות אמרו 'אנחנו ניתן מענה לסטודנטים.

מיכל רוזין: האינטרס שלנו לא פחות מהאינטרס של כל מדינת ישראל שהסטודנטים האלה ייבחנו, יגמרו את הלימודים.

מיכל רוזין: יש סטודנטים שצריכים לצאת לשוק העבודה ולכן נעשים מאמצים גדולים מאוד במוסדות לפעול בהתאם להנחיות ולהיות קשובים לסטודנטים.

מיכל רוזין: רוב המוסדות, נדמה לי שכולם, אנחנו לא מכירים מוסד אחד שלא מנהל שיח ולא מתאם, מתאם ברמת הדיבור, עם אגודות הסטודנטים המקומיות.

מיכל רוזין: נכון שלפעמים יש דרישות שעולות מצד אגודות הסטודנטים שלא מקובלות על המוסדות.

מיכל רוזין: אני כן אגיד שהתקנות הנוכחיות אומרות שצריך להגיע לקמפוסים ולספק מה שנקרא למידה מרחוק ובחינות מרחוק רק למי שלא יכולים להגיע.

מיכל רוזין: עם זאת, רוב המוסדות או חלק גדול מהם עברו כן ללמידה ולבחינות שהן מרחוק במה שהם יכולים לעבור מרחוק.

מיכל רוזין: אנחנו לא יכולים להתערב בזה, אני כן הוצאנו הנחיה למוסדות, זה נאמר גם בשולחן העגול שיצא וגם בהנחיות שיצאו מהמל"ג.

מיכל רוזין: סוג של מתווה שדרשנו, ביקשנו מהמוסדות לתת מענה לסטודנטים שלא יכולים להגיע לקמפוסים.

מיכל רוזין: אנחנו יודעים שזה מתבצע, יש 320 אלף סטודנטים במדינת ישראל במוסדות להשכלה גבוהה.

מיכל רוזין: למיטב הבנתנו ניתן מענה לסטודנטים.

מיכל רוזין: עד כאן הדברים.

שרן השכל: זה קצת מרגיש שזה חוזר על הדיון שהיה בשבוע שעבר, משום שתראי אין ספק שהאוניברסיטאות עומדות בתקנות ובהנחיות.

שרן השכל: ההנחיה למבחנים מרחוק היא לא רעה, בעצם דרך אותן תקנות ואין פה חובה בחוק ועל זה היה הדיון למעשה שבוע שעבר.

שרן השכל: הדיון הוא לא אם הם מקיימים או לא מקיימים, אלא האם הם מבינים את המצב הנוכחי ומתגבשים בלי איזושהי הוראה או הנחתה מלמעלה שלנו.

שרן השכל: והמטרה בדיון הייתה לבוא ולראות כיצד אתם מסוגלים להתגמש לטובת הסטודנטים.

שרן השכל: ברור, רוב המוסדות אכן מאפשרים זאת לתלמידים וזה גם נאמר בדיון הקודם.

שרן השכל: מדובר פה בין 8 ל-10 אוניברסיטאות ומכללות, זה כפי שנאמר לנו בדיון הקודם.

שרן השכל: שזה מספר יחסית קטן שלמעשה את יודעת, אנחנו אומרים הרוב כן אבל מה עם אותו מיעוט?

שרן השכל: לחולה קורונה רק את מועד ב' בסמסטר הבא.

תמי סלע: זה לא קורה.

תמי סלע: מועד ב' די סמוך למועד א'.

שרן השכל: אבל באו ואמרו סטודנטים וראו שזה כן קורה.

תמי סלע: אבל המוסדות הראו להם שזה לא קורה.

תמי סלע: אז מה?

תמי סלע: אז אני אעשה ועדת חקירה?

תמי סלע: מה אני אעשה?

תמי סלע: המוסדות אומרים שזה קורה, הסטודנטים אומרים לא.

תמי סלע: הסטודנטים רוצים להיות מעורבים בהחלטה איזו בחינה תעבור למרחוק ואיזו תהיה בקמפוס, לא יקרה, הם לא יכולים להיות מעורבים בזה.

שרן השכל: אני רוצה שנייה להעלות בבקשה בזום את אלחנן יושב ראש אגודת הסטודנטים.

שרן השכל: בבקשה.

שרן השכל: הוא לא בזום?

קריאה: יש סטודנט בשם לואיס קוגן שמחכה.

שרן השכל: איך קוראים לו?

שרן השכל: כן בואו ניתן לו בינתיים.

שרן השכל: הוא נמצא איתנו בזום?

שרן השכל: טוב אני חייבת להגיד שזה מאכזב.

שרן השכל: סך הכל בשבוע שעבר עלו מספר סטודנטים גם מאריאל וגם מבן גוריון שאכן אמרו שלא נתנו להם מועד נוסף, אלא נקבע מועד ב'.

שרן השכל: עכשיו, את יודעת, אם היה מדובר באחד או שניים, מילא.

שרן השכל: אבל כשקיבלנו פניות, באמת, אני רק לטלפון שלי של עשרות של סטודנטים שאמרו את הדברים האלה.

שרן השכל: אז קשה לי ככה לומר שבאמת יש כמות כזו של סטודנטים שלא דוברים את האמת או מעוותים את האמת.

שרן השכל: זה גם כן נשמע לי קצת מוזר ותמוהה.

שרן השכל: טוב, אנחנו ננסה להעלות את אלחנן אחרי זה.

תמי סלע: אני רק אגיד שבשולחן העגול העלנו את הרקטור, את פרופ' אלברט פנחסוב, הרקטור של אוניברסיטת אריאל.

תמי סלע: הוא דיבר עם יו"ר ההתאחדות אלחנן בשיחה הזו.

משה טור פז: אני רוצה לומר משהו.

משה טור פז: תראו אנחנו, אומנם בישיבה ההיא נכחתי בזום מהבית כי הייתי חולה, אבל קיבלתי הרבה מאוד פניות גם לקראת הישיבה ההיא וגם לקראת זו.

משה טור פז: אני חושב שיושבת הראש אמרה את זה ברור, אבל אני בכל זאת אחזור על זה.

משה טור פז: יש תחושה שאנחנו מקבלים כאן בוועדה של פערים מאוד מאוד גדולים בין האוניברסיטאות ולמרות מה שאמרת אנחנו הרי יודעים שלא כל מוסדות ההשכלה הגבוהה הם מקשה אחת.

משה טור פז: באופן עקבי עולים מוסדות מסוימים שכנראה השיח בין הנהלת האוניברסיטה לבין הסטודנטים, הוא לא באותה רמה כמו באוניברסיטאות אחרות.

משה טור פז: אז את אמרת בצדק שבסוף הנהלת האוניברסיטה צריכה לקבל את ההחלטות, אבל כשאין שיח או כשהסטודנטים מסתובבים עם תחושה שאין שיח, אז זה פוגע לדעתי ביכולת לנהל את האירוע הזה בצורה טובה.

משה טור פז: עכשיו, לב המחלוקת פה הוא סביב השאלה האם כשסטודנט חולה או עם אילוץ אחר, האם הבחינה תידחה לסמסטר השני ואז הוא גורר אותה, כמו שכולנו זוכרים מהימים שלנו כסטודנטים.

משה טור פז: או שניתנת לו אפשרות או להיבחן מרחוק או חלופת בחינה.

משה טור פז: עכשיו שוב אני אומר, יש כנראה מוסדות שעושים את זה טוב.

משה טור פז: עובדה שאנחנו לא מקבלים שום טענות מהם.

משה טור פז: יש טענות, אני לא אנקוב בשמם כאן כדי לכבד אותם, אבל כשפעם אחרי פעם עולה טענה 'המוסד לא קשוב לנו' ואני רוצה שהקול הזה יישמע כאן.

משה טור פז: אני יודע שהמל"ג לא יכול לנהל, הרי הוא לא מתערב בכל אוניברסיטה איך היא מנהלת את העניינים שלה.

משה טור פז: אבל חשוב מאוד, הכרנו פה בשבוע האחרון את פורום המנכ"לים, הרקטורים והנשיאים.

משה טור פז: מאוד חשוב בפורום הזה יישמע שיש מוסדות אקדמיים שבהם השיח עם הסטודנטים הוא לא טוב, הוא לא פרודוקטיבי והסטודנטים מרגישים שלא מקשיבים להם.

משה טור פז: אני אומר כאן, שמענו גם את יו"ר התאחדות הסטודנטים אלחנן בשבוע שעבר מבטא בדיוק את הקול הזה וצריך לפנות פה למוסדות האקדמיים ולומר להם: 'חברים זו עונה קשה, אנחנו אחרי שנתיים של קורונה ואנחנו עוד לא רואים את הסוף.

משה טור פז: בואו תלמדו את השיח המכבד והנכון עם הסטודנטים שלכם, בואו תהיו קשובים להם'.

משה טור פז: היו בעבר כאן בוועדה שטיפלנו בענייני מילואים, פעם האוניברסיטאות לא ידעו לטפל במילואים, הן למדו את זה, הן עושות את זה היום יותר טוב.

משה טור פז: בואו תהיו קשובים לסוגיה הזאת של היבחנות ושל פתרונות.

משה טור פז: מניסיוננו בהידברות טובה אפשר לפתור 90% מהבעיות.

משה טור פז: יש מוסדות שעושים את זה ויש מוסדות שלא ואנחנו כאן בוועדה דורשים שזה יהיה בכל המוסדות האקדמיים.

שרן השכל: אני רק רוצה להוסיף ולומר, אתם באים לפה עם איזושהי סוג של מסקנה שהכל בסדר והכל טוב ויפה והדברים נשמעו.

שרן השכל: כלומר, היה לכל הפחות, נגיד למנות שני נציבי תלונות אצלכם במל"ג לעניין הסטודנטים שיוכלו לפנות אליהם ישירות ובאמת תלונות לגבי מועדי ב' או דברים כאלה, שיטפלו בהם ישירות.

שרן השכל: לא מדובר פה בהרבה מכללות ואוניברסיטאות, אבל לבוא ולהנחות איזשהו קו שבאמת יסייע לאותם סטודנטים שנמצאים כרגע במצוקה.

מיכל רוזין: אני כן אגיד, יש לנו יחידת פניות ציבור שאליה מגיעים דברים וכן מגיעות תלונות וטענות.

מיכל רוזין: כל טענה שמגיעה נבדקת ולפעמים יש דברים שצריך לתקן אותם.

מיכל רוזין: אני לא אמרתי שהכל הוא מאה אחוז, יש פה ושם מקרים והם מטופלים, אוקיי?

מיכל רוזין: אז יש אצלנו את הנושא הזה של פניות הציבור ובהחלט סטודנטים יודעים ופונים.

מיכל רוזין: אני חייבת להגיד משהו על אגודות הסטודנטים, אנחנו כן שמענו, כולל הרקטור של אוניברסיטת אריאל, על שיח שמתקיים עם אגודות הסטודנטים.

מיכל רוזין: שוב אני אומרת, לא תמיד יש הסכמה ואז אגודת הסטודנטים לא מרוצה מהתשובה שהיא קיבלה, או לחילופין יש מקרים אחרים שמסוכמים דברים עם אגודות הסטודנטים, אבל לא כל הסטודנטים, כמו שהמוסדות הם לא מקשה אחת, 59 מוסדות, גם הסטודנטים הם לא מקשה אחת.

שרן השכל: האם אתם בדקתם לעומק מבחינת התלונות מה שקרה בטכניון?

שרן השכל: כי משם אנחנו מקבלים המון תלונות מסטודנטים שממש בוכים שלא מאפשרים להם את הבחינות הנוספות, כלומר רק מועדי ב'.

שרן השכל: האם בדקתם את זה לעומק?

שרן השכל: שוחחתם עם הטכניון?

שרן השכל: בדקתם שיש מועדים נוספים?

מיכל רוזין: כן, כן, בדקנו.

מיכל רוזין: קודם כל אני אגיד שהטכניון בכלל עוד לא התחיל את תקופת הבחינות.

מיכל רוזין: הטכניון מתחיל את שנת הלימודים בדרך כלל שבוע או שבועיים אחרי המוסדות האחרים, נדמה לי שיש עוד מוסד אחד או שניים, הרי גם פתיחת שנת הלימודים היא לא אחידה.

מיכל רוזין: והוא מתחיל את תקופת הבחינות לדעתי ב-30 או ב-31 לחודש הזה, כך שעוד לא התחילה בכלל תקופת הבחינות.

שרן השכל: אבל זה עוד חמישה ימים, זה עוד חמישה ימים ואם לסטודנט אין בחינה נוספת, נגיד בשבוע לאחר מכן, אז גם אם הוא מאומת וחולה הוא התחבא והוא יגיע לשם.

מיכל רוזין: אבל אנחנו מדברים על תחילת תקופת הבחינות בסוף החודש, הטכניון קיבל, העברנו אליו את התלונות שהגיעו אלינו.

מיכל רוזין: יש מענה מהטכניון, הם אומרים שאין דבר כזה, סטודנט שיהיה חולה, קודם כל אף אחד לא יודע שהוא עדיין יהיה חולה בעוד חמישה או שישה ימים אבל מי שיהיה חולה יקבל מענה בצורה של מועד ב'.

שרן השכל: אבל שנייה, אבל עוד פעם אנחנו חוזרים למועד ב'.

שרן השכל: המועד ב' הוא בסמסטר הבא.

מיכל רוזין: הוא במרחק של שבועיים-שלושה ממועד א' בדרך כלל.

מיכל רוזין: נדמה לי שנמצא כאן נציג הטכניון כי ביקשתי שהם ישתתפו היום בוועדה לאור הטענות שהגיעו.

מיכל רוזין: אם רוצים אפשר להעלות את נציג הטכניון או נמצאת כאן דבורה מרגוליס מור"ה.

מיכל רוזין: אבל אני מציעה באמת לשמוע את המוסדות כי הדברים האלה מבחינתנו נבדקו מול המוסדות.

מיכל רוזין: אנחנו לא אומרים 'קיבלנו תלונה והיא לא מעניינת אותנו', היא בהחלט נבדקת מול המוסדות.

שרן השכל: אוקיי, נמצא איתנו נציג מהטכניון?

שרן השכל: אם יש נציג מהטכניון, אם הוא יכול לסמן לנו בזום מי זה.

שרן השכל: דבורה מרגוליס היא מור"ה, השאלה אם יש נציג של הטכניון עצמו.

מיכל רוזין: העברתי גם לדבורה את התלונות והיא גם עשתה את הבדיקה מול הטכניון.

מיכל רוזין: יכול להיות שהיא תוכל לתת מענה.

שרן השכל: לא נראה לי שיש מישהו מהטכניון, לא.

מיכל רוזין: דבורה נמצאת כאן.

שרן השכל: כן טוב, אבל זה עדיין לא הטכניון.

שרן השכל: אם אתם יכולים להעלות את דבורה בבקשה.

שרן השכל: ודבורה אם תוכלי לדאוג שנציג מהטכניון גם יעלה לאחר מכן.

דבורה מרגוליס: היה אמור להיות מישהו מהטכניון אבל הוא לא יכול היה ברגע האחרון לעלות, גם כנראה מסיבות רפואיות.

דבורה מרגוליס: לגבי השאלה שעלתה כאן, אז ראשית באמת תקופת הבחינות בטכניון טרם נפתחה וגם בטכניון יש מאמץ מאוד מאוד גדול לבוא לקראת הסטודנטים.

דבורה מרגוליס: זה מוסד שמאוד מאוד מקפיד על התאריכים ועל לוחות הזמנים שלו וגם אצלם התקבלה החלטה עקרונית להיות הרבה יותר גמישים בתקופת הבחינות הזו ולנסות ולצמצם מועדים ולא לאפשר לסטודנטים לגרור בחינות לתוך סמסטר ב'.

דבורה מרגוליס: הדברים מאוד מאוד מובנים ומוכרים, גם הרקטור וגם המנכ"ל של הטכניון מודעים לחלוטין ומכירים גם את התלונות.

דבורה מרגוליס: תלונה אחת שאני ראיתי, לא מעבר לזה.

דבורה מרגוליס: יינתנו פתרונות פרטניים ככל שיידרש.

שרן השכל: טוב.

שרן השכל: אני רוצה להעלות את לואיס קוגן.

שרן השכל: הוא נמצא איתנו בזום?

שרן השכל: שלום לואיס.

שרן השכל: אם אפשר להגביר אותו בבקשה.

שרן השכל: לואיס אנחנו לא שומעים אותך, אם אתה יכול להגביר אצלך את המיקרופון?

שרן השכל: אנחנו לא שומעים אותך.

שרן השכל: טוב בינתיים ננסה שהוא יסדר את המערכת אצלו, בינתיים אם אתם יכולים להעלות את התאחדות הסטודנטים בבקשה.

שרן השכל: שלום, מהתאחדות הסטודנטים מי הנציג?

שרן השכל: לא.

שרן השכל: אוקיי, אני רוצה לתת בינתיים עד שכולו יתארגנו, את זכות הדיבור למשרד הבריאות.

שרן השכל: ככה, נאמר פה מספר פעמים, גם אנחנו מבינים שבוע הבא ככל הנראה כל העניין של התו הירוק גם כן יגיע לסוג של דיון.

שרן השכל: השאלה היא מהי ההצדקה כרגע לשמר בתוך המוסדות האקדמיים את עניין התו הירוק.

מירה רווה: כן אז נמצא איתנו בזום פרופ' זרקא.

שרן השכל: אוקיי, אם אפשר אז להעלות בבקשה את פרופ' זרקא.

שרן השכל: בוקר טוב פרופ' זרקא.

סלמאן זרקא: בוקר טוב, שומעים אותי?

שרן השכל: כן, שומעים אותך טוב.

סלמאן זרקא: בוקר טוב.

סלמאן זרקא: אכן התו הירוק נמצא בדיונים, אנחנו דנים בנושא הזה במהלך השבוע האחרון.

סלמאן זרקא: באמת כרגע מתקיימת גם פגישה נוספת אצל שר הבריאות.

סלמאן זרקא: כרגע תקנות התו הירוק לגבי מוסדות להשכלה גבוהה למיטב ידיעתי מסתיימות ב-1 לפברואר והיינו מבקשים לראות את התמונה השלמה יחד עם שאר המקומות של התו הירוק.

סלמאן זרקא: יש בהחלט שיקולים לכאן ולכאן בהקשר של התו הירוק ולהערכתי המוסדות של ההשכלה הגבוהה הם בהחלט חלק מהשלם הזה של התו הירוק שנועד בשביל להגן עלינו מהדבקה ובעידן האומיקרון אנחנו נצטרך לבחון את הנושא הזה אל מול ההידבקות הגבוהה של האומיקרון.

שרן השכל: אוקיי, תמי?

תמי סלע: כרגע בעצם לא מובאים לנו נתונים ספציפיים לגבי הצדקה לעוד שבוע למעט זה שנערכת בחינה כללית ומעדיפים שתהיה מדיניות אחידה, את זה צריך ככה לשים על השולחן.

שרן השכל: יש סיבה מסוימת פרופ' זרקא שבגללה, מהנתונים שאספתם האם התו הירוק סייע באקדמיה, באוניברסיטאות, במניעת הדבקה?

שרן השכל: גם אם זה לעוד שבוע, עדיין כל התלמידים, הסטודנטים, נדרשים או לבדיקות יומיות או לבדיקות דו שבועיות, או הצגת תו ירוק של מחוסן או מחלים.

שרן השכל: השאלה היא קודם כל האם זה סייע?

שרן השכל: האם הייתה לזה תרומה?

שרן השכל: משום שיש פה מגבלה גם מבחינת החופש האקדמי, יש קורסים ושעות שלא ניתן לעשות גם מרחוק וזה בעצם מצריך את אותם סטודנטים לשלם מכיסם חלקם על הבדיקות עצמן והשאלה היא מה התועלת מבחינת אותם נעלים.

סלמאן זרקא: האומיקרון, יש תהליכי חקירה אפידמיולוגיים שזה הכלי שבעזרתו אנחנו מנסים להבין איפה נחשף האדם, הם מאוד מוגבלים.

סלמאן זרקא: אני אומר את זה לא בציניות, זו האמת, 50% לא זוכרים איפה הם נחשפו ולכן אנחנו לרוב בנתונים שלנו מראים ש-50% מההדבקה קרתה בבית למרות שזה לא מדויק כי כולם כן היו בבית אבל לא כולם זוכרים מה קרה להם באותם 10 ימים ואני מדבר על ימי הדלתא.

סלמאן זרקא: בימי האומיקרון קצב ההדבקה הוא כל כך גבוה כך שיעילות החקירה האפידמיולוגית הלכה והצטמצמה והיום אנחנו מבצעים חקירה אפידמיולוגית בעיקר לאוכלוסייה שנמצאת בסיכון בדגש על הגיל השלישי.

סלמאן זרקא: כך שאין נאמר נתונים אמפיריים שאפשר בעזרתם לבוא ולהגיד שהתו הירוק הביא לפחות הדבקה במסעדה או פחות הדבקה בהשכלה הגבוהה, אם כי ההיגיון האפידמיולוגי וההיגיון הביולוגי לגמרי תומך שמי שנכנס לתוך מוסד עם אנשים או מחוסנים, או שעברו בדיקה ואין להם את הנגיף, סכנת ההדבקה היא יותר נמוכה.

סלמאן זרקא: בשיח שקיימנו עם מנכ"לי או מנהלי המערכת להשכלה גבוהה, המסרים שעברו שם פה אחד שאכן יש איזושהי סביבה נאמר יותר בטוחה ויש פחות השפעה על השיח האקדמי או על יכולת הלמידה.

סלמאן זרקא: לאחרונה קיימנו פגישה מנכ"לית השכלה גבוהה והבנו שחלק ניכר מהמערכת נמצאת כרגע בלמידה מרחוק, אולי פרט לבחינות או לאירועים מהסוג הזה.

סלמאן זרקא: היא עשתה את זה וולונטרי כחלק מהמגפה הגבוה מאוד בגל האומיקרון שכרגע אנחנו נמצאים בו.

סלמאן זרקא: אני שב ואומר, הנושא נמצא על השולחן, אנחנו בוחנים אותו.

סלמאן זרקא: אנחנו לגמרי משוכנעים ביעילות הכלי כשהיה מדובר בדלתא, באומיקרון שהוא נגיף מאתגר יותר מבחינת קצב ההדבקה שלו, זו בין היתר חובתנו וזו הסיבה למה אנחנו שמים את זה כרגע על שולחן הניתוחים ושואלים את השאלה אם עידן של האומיקרון נכון להמשיך ולקיים אותו.

סלמאן זרקא: אני חייב לומר גברתי יושבת הראש שאם התו הירוק יהיה תו ירוק של בדיקות אנטיגן כפי שכרגע אנחנו עושים במוסדות של מגן אבות ואימהות, אני משוכנע גם כאפידמיולוג שיש לזה בהחלט הגנה על האנשים שנמצאים באותו מוסד.

שרן השכל: כן, אבל אלו בדיקות אנטיגן.

שרן השכל: פה אנחנו מדברים ממש לעניין התו הירוק, מי שמחוסן למעשה לא צריך להיבדק ולכן יש אפשרות שגם הוא ידביק למעשה אחרים ולכן גם ה-10% או כמה אחוזים שהולכים ועושים את הבדיקות היומיות, זה לא מכסה עוד 90% של מחוסנים שלמעשה כן עלולים להיכנס לתוך הקמפוס ולהדביק.

שרן השכל: הדבר השני הוא שאנחנו שומעים גם כן הרבה מרצים כמו שאמרת גם כן מעדיפים לעבור ללמידה מרחוק ואכן מאפשרים זאת בהרבה מאוד מהמקרים.

שרן השכל: אבל לעניין המבחנים גם שנמצאים כרגע, אנחנו שומעים מסטודנטים שהמרצים עצמם פשוט לא מגיעים מתוך החשש והפחד להדבקה, אפילו לפעמים במצב שהם לא יכולים לשאול שאלות משום שהמרצה החליט לא להגיע בכלל, משום שהוא פוחד להידבק.

שרן השכל: למעשה התלמידים מרגישים שהם קצת מופקרים בתוך אותה כיתת מבחנים כשהם צריכים בעצם להסתגר בתוך חדר מספר שעות.

שרן השכל: זו שאלה, אז השאלה אם התו הירוק באמת לא מסייע בתקופת האומיקרון, הוא כן יעיל נגד הדלתה משום שההדבקה לוקחת מספר ימים נוספים וניתן ככה לעקוב.

שרן השכל: אבל אם הוא לא יעיל מבחינת האומיקרון אז השאלה היא למה אנחנו מחדשים עוד פעם כרגע גם את אותו מתווה של תו ירוק.

שרן השכל: זאת אומרת, אנחנו נתנו עוד שבועיים למשרד הבריאות גם כדי לדון בעניין הזה, כדי להגיע לאותן מסקנות, שלא נצטרך לחינם בעצם להאריך את התו הירוק הזה.

סלמאן זרקא: אני לא בטוח שאפשר לומר שהתו הירוק לא עוזר.

תמי סלע: אבל גם לא הובאו נתונים שמראים שהוא כן מועיל כרגע.

סלמאן זרקא: הדוגמא שגברתי נותנת לגבי חשש של מרצים, אני לא יודע איך הוא יפוג כשהתו הירוק יבוטל.

סלמאן זרקא: אני חושב שמרצים שחוששים אז אולי צריך להסביר להם שבעזרת המסכה ובעזרת חיסון טרי, לאחרונה פרסמנו נתונים שילדים שהתחסנו כרגע בשתי מנות ויש להם חיסון טרי של עד שלושה חודשים ומי שקיבל מנת בוסטר האמת בכל הגילאים, הם לגמרי יותר מוגנים מאשר אנשים שיש להם חיסון ותיק.

סלמאן זרקא: כך שביטול התו הירוק לא יסייע באותם מקרים שיש אנשים שחוששים ומעדיפים להישאר בבית.

סלמאן זרקא: אנחנו מכירים את זה גם ממערכת החינוך הרגילה שיש הורים שמעדיפים כרגע להשאיר את הילדים ולא לשלוח אותם לבית הספר.

סלמאן זרקא: הסיכונים והערכת הסיכונים האישיים והמשפחתיים, אני לא חושב שהם מאוד מושפעים מהתו הירוק.

סלמאן זרקא: עדיין התו הירוק נותן הגנה, אכן הוא מאותגר בימי האומיקרון כמו הרבה דברים.

סלמאן זרקא: אני שוב לא אומר בזאת שהוא לא יבוטל או לא יעבור איזשהו שינוי.

סלמאן זרקא: מה שאמרתי קודם על בדיקות האנטיגן, אפשר לראות בזה גברתי תו ירוק משודרג לעידן האומיקרון.

סלמאן זרקא: אפשר לומר שכל כניסה היום במגן אבות ואימהות קורה בתו ירוק אבל לא התו הירוק הקלאסי, אלא תו ירוק של בדיקות אנטיגן.

תמי סלע: אבל אולי כן צריך להגיד שאם לא יהיה תו ירוק אז תחול מגבלת ההתקהלות שהיום היא 50 אנשים בתוך מבנה, ואז הם יהיו מחויבים לשבת בכיתות עד 50 אנשים.

תמי סלע: כרגע זה לא חל עליהם בגלל שיש כניסה בתו ירוק, אז זה משפיע כן על מידת המוגנות או ההדבקה.

תמי סלע: זאת אומרת שוב, לא מביאים נתונים של אחוזים של הבדלים של הדבקה.

תמי סלע: אנחנו מדברים על 300 אלף סטודנטים בגילאים בסך הכל מסוימים, רובם כבר גם ככה לומדים מרחוק.

תמי סלע: אז באמת יכול להיות שמידת ההשפעה לא מצדיקה.

משה טור פז: ויש פה עוד שאלה בעייני, זה אם אנחנו חושבים שיש יתרון שההשכלה הגבוהה כרגע נמצאת במתווה דומה לשאר המשק.

תמי סלע: זה לא כל המשק, צריך לזכור.

תמי סלע: התו הירוק חל היום על עובדים במקומות של בריאות, רווחה, כלומר לפי קריטריון של אוכלוסיות בסיכון וגם החינוך זה באמת בא משם כי זה ילדים שחלקם הגדול לא מחוסן, לא על כל מקום עבודה אחר.

תמי סלע: ועל מקומות שפועלים בתו ירוק שהם מתאפיינים בדרך כלל בפנאי.

תמי סלע: השכלה גבוהה היא קצת באמצע בעניין הזה וכן בחרו לעשות את זה בגלל המאפיינים שהם שוהים באולמות הרבה שעות, מתקהלים, יושבים יחד.

תמי סלע: היום דווקא השהייה הזו בתו הירוק, יש אולי תחושת מוגנות שהיא לא אמיתית והיא לא פועלת לטובת העניין.

תמי סלע: למשל במסחר ביטלו את התו הירוק, שהיה אז שלב שהחילו אותו ואחר כך ביטלו.

שרן השכל: כן, כן.

שרן השכל: אתה רוצה להגיב?

שרן השכל: אוקיי.

שרן השכל: טוב, תודה רבה לך פרופ' זרקא.

שרן השכל: אני רוצה להעלות את אורן פסטרנק שנמצא איתנו גם כן בזום, הוא ביקש זכות דיבור.

אורן פסטרנק: תודה רבה כבוד יושבת הראש.

אורן פסטרנק: אני אשמח מאוד שפרופ' זרקא ישמע את דברי ואני אשמח שהוא יגיב אם יש לו איזה משהו לסתור אותם.

אורן פסטרנק: קודם כל הפרופ' אמר לפני כן בדיון בוועדת החוקה, אני לא זוכר את התאריך המדויק, אבל בטווח של החודש האחרון, שיש 4.8 מיליון מחוסנים ו-4.6 לא מחוסנים.

אורן פסטרנק: אם יש איזה שינוי רציני בדברים, כדי שנוכל לשקלל את הנתונים שתיכף מיד אגיד.

אורן פסטרנק: אשמח שהוא אחר כך יגיב.

אורן פסטרנק: בכל מקרה, נכון להיום מבחינת נתוני משרד הבריאות, אני מקריא מהדשבורד של משרד הבריאות.

אורן פסטרנק: אין כל הצדקה לדרכון הירוק, נהפוך הוא, הוא מסוכן.

אורן פסטרנק: אני אקריא בקצרה כדי שתבינו את הנתונים, חשוב שחברי הכנסת יהיו חשופים לכך.

אורן פסטרנק: מבחינת מאומתים יש 43% לא מחוסנים, 57% מחוסנים.

אורן פסטרנק: צריך להבין שהנתון הזה משקר ובעצם יש הרבה יותר נדבקים בקרב המחוסנים כפי שציינה פרופ' גליה רהב, יש מעל 80% ולמה?

אורן פסטרנק: כי רוב הנבדקים הם לא מחוסנים וגם שיטת הבידודים והבדיקות החדשה דוחפת את המספרים של הלא מחוסנים לעלות, משום שהם נבדקים בבדיקה מפוקחת והמחוסנים נבדקים ביתית ולא מדווחים.

אורן פסטרנק: כלומר בלאו הכי יש כרגע לפי הנתונים יותר נדבקים מקרב המחוסנים והנתון משקר ועוד הוא הרבה יותר גרוע.

אורן פסטרנק: נניח לכך הצידה כי אנחנו מבינים שהדבקות והדבקת אחרים, אין ספק שאין הבדל, בטח שבאומיקרון ואין שום הצדקה לדרכון הירוק.

אורן פסטרנק: אני אתייחס לנתון נוסף כדי להסביר שגם אין חשש להצפה בבתי החולים, כי יכול להיות שפרופ' זרקא יציין את זה כפרמטר נוסף להחלת הדרכון הירוק שמבחינתנו הוא פסול מכל.

אורן פסטרנק: ואני אתייחס לחולים קשים, החיסון בשלב זה לפי הנתונים של משרד הבריאות אינו מגן מפני מחלה קשה.

אורן פסטרנק: אני מקריא את הנתונים מתוך אתר משרד הבריאות, מקרב החולים הקשים החדשים שמתווספים כל יום, 42% מקרב הלא מחוסנים ו-58% מקרב המחוסנים.

אורן פסטרנק: אני לוקח את המספרים המוחלטים מאתר משרד הבריאות.

אורן פסטרנק: אם רוצים לשקלל, אני שוב אומר גם לגבי הנתון הקודם וגם לגבי זה, אין פה עניין של נבדקים ולא נבדקים כמו שציינתי בפרמטר הקודם.

אורן פסטרנק: כאן נצטרך לעשות שקלול לפי כמות המחוסנים והלא מחסונים.

אורן פסטרנק: אם עושים את זה לפי הנתון של פרופ' זרקא של 4.8 ו-4.6 עדיין נגלה שיש או אותו דבר, או סטייה יותר טובה לעומת לא מחוסנים שהם פחות חולים.

אורן פסטרנק: אבל בלאו הכי לא יהיו שינויים, גם אם פרופ' זרקא יציג שהתחסנה עוד קבוצה מסוימת של אנשים, אז זה יהיה 52%-48%.

אורן פסטרנק: אין פה שוני שמראה על צורך באבחנה בין מחוסנים ללא מחוסנים.

אורן פסטרנק: אני אעבור לנתון הבא שמדבר על חולים קשים סך הכל, כדי שלא יחשבו שדברי הם מגמתיים, אני מציין את מלוא הנתונים.

אורן פסטרנק: מבחינת חולים קשים, סך הכל פעילים יש 44% לא מחוסנים ו-56% מחוסנים.

אורן פסטרנק: 340 מול 431 לטובת הפרופ', שלא יצטרך לחפש את המספרים - -

שרן השכל: אורן אבל רגע, אנחנו לא דנים עכשיו במספר, סליחה, לא - -

אורן פסטרנק: אני מסיים, אני מסיים.

שרן השכל: לא, אורן, קודם כל כאשר גם אם זה 50%-50% עדיין יש כמות אזרחים יותר מחוסנים ולכן המספרים ה - -

אורן פסטרנק: לא, אז זה לא נכון, אמרתי את זה - -

תמי סלע: זה לא 50% רק צריך לדייק.

תמי סלע: לפי הדשבורד יש בחיסון שני מעל 6 מיליון.

תמי סלע: אז אם אתה מתייחס לחיסון שלישי ורביעי, אז צריך להגיד למה ההתייחסות.

תמי סלע: 6 מיליון זה יותר מ-50%.

שרן השכל: אנחנו גם לא עכשיו מקיימים דיון לעניין החיסונים והחולים הקשים עם כל הכבוד, אנחנו מדברים לעניין ההשכלה הגבוהה.

שרן השכל: אז אני מבקשת או לדבר עניינית או - -

אורן פסטרנק: אני מדבר עניינית, עניינית לחלוטין.

אורן פסטרנק: קודם כל חשוב להפריך את המידע השקרי.

אורן פסטרנק: אין כזה דבר שיש 90% מחוסנים ו-10% לא.

אורן פסטרנק: פרופ' זרקא אמר פה בוועדת חוקה לפני פחות מחודש שיש 4.8 מיליון מחוסנים.

שרן השכל: אורן, יש 6 מיליון בחיסון שני.

אורן פסטרנק: לא, רגע, אבל גברתי תני לי לסיים את המשפט - -

שרן השכל: יש 6 מיליון אזרחים ישראליים בחיסון שני, אני לא יודעת כמה זה יוצא, 70% נגיד.

שרן השכל: אז אם 70% מהאוכלוסייה ו-50% לא מחוסנים נדבקים.

שרן השכל: בוא עזוב - -

אורן פסטרנק: אבל אתם מסתכלים על הנתונים - -

שרן השכל: אורן, אנחנו לא באנו עכשיו להתחיל לדבר על העניין של מחסונים ומחלימים.

שרן השכל: אנחנו מדברים פה על עניין התו הירוק באקדמיה.

שרן השכל: אם יש לך משהו להוסיף לעניין.

אורן פסטרנק: אז אני הינה אני מגיע זה, אבל חבל שאתם קוטעים אותי, כי הנתון מראה שזה שאתם מסתכלים על 6 מיליון זה אלה שסך הכל לקחו זריקה.

אורן פסטרנק: צריך להסתכל לפי הגדרת משרד הבריאות, יש מחוסנים וזה מי שלקח זריקה והיא בתוקף ויש לא מחוסנים ואלה הנתונים.

אורן פסטרנק: עכשיו, אני - -

שרן השכל: טוב, תודה אורן.

שרן השכל: לא, אני מבקשת - -

אורן פסטרנק: רגע שנייה, שמתי את זה בצד.

שרן השכל: תראה אורן, כשאני נותנת לך זמן אני מבקשת שתדבר עניינית.

אורן פסטרנק: אני מדבר עניינית.

שרן השכל: אנחנו דנים כאן לעניין התו הירוק באקדמיה, לעניין המבחנים של הסטודנטים.

אורן פסטרנק: אני מדבר על המבחנים.

שרן השכל: אז אם יש לך משהו ענייני, יש לך שתי דקות משום שאחרת אתה גוזל את הזמן פה מדוברים נוספים שמעוניינים לדבר.

אורן פסטרנק: תודה רבה.

אורן פסטרנק: מה שאני מנסה להגיד שיש מעל 150 אלף סטודנטים שאין להם דרכון ירוק ואגודת הסטודנטים לא מדברת על הנושא שלהם.

אורן פסטרנק: הם לא צריכים כרגע דרכון ירוק, אסור לאשר את התקנות האלה.

אורן פסטרנק: צריך לתת לכולם להיכנס לבחינות בצורה שווה כי אין הבדל בין מחוסנים ללא מחוסנים.

אורן פסטרנק: והיה והחלטתם להמשיך להחיל את הדרכון הירוק, שזה דבר פסול, צריך לתת מבחן מרחוק לכולם.

אורן פסטרנק: באוניברסיטת תל אביב ובטכניון, ובחיפה אומרים לסטודנטים שהם לא יתנו להם.

אורן פסטרנק: אז אני לא יודע מה מספרים פה.

אורן פסטרנק: ואמרו פה נציגים של ההשכלה הגבוהה שיש פתרונות ויש מקרים חריגים, שטויות.

אורן פסטרנק: אני הגשתי עשרות מקרים, לא קיבלתי מענה, מוסד אקדמי אחד לא התייחס ולא חוזרים אלינו.

אורן פסטרנק: אף אחד לא מטפל ב-150 אלף סטודנטים האלה.

אורן פסטרנק: ואם יש למשרד הבריאות נתון להראות לנו שסטודנט אחד חולה קשה אחד בבית חולים, שיראה לנו.

אורן פסטרנק: יש כ-400, יכולים לשלוח להם הודעת סמס עכשיו ולוודא מי מהם הוא סטודנט.

אורן פסטרנק: האם זה התבצע לפני ששללו את הזכויות למעל 150 אלף איש?

אורן פסטרנק: לפני ששוללים זכויות צריך להביא מידע.

אורן פסטרנק: אי אפשר לבסס שלילת זכויות אדם על תאוריות מופרכות וזה רק מוכיח, וזה משפט אחרון גברתי, משפט אחרון.

אורן פסטרנק: זה רק מוכיח עד כמה חוק הסמכויות בנוסחו הנוכחי הוא סכנת נפשות לציבור אזרחי המדינה, כי יש שם סעיף שקובע שמשרד הבריאות והממשלה יוכלו על סמך יסוד סביר שיש אבחנה בין מחוסנים ללא מחוסנים, להחיל את הדרכון הירוק ואנחנו רואים מה קורה כשנותנים ליסוד סביר ולא לעובדות לקבוע את הנתונים בשטח.

אורן פסטרנק: תודה רבה גברתי על הזמן שניתן לי.

שרן השכל: תודה רבה.

שרן השכל: אני רוצה לתת את ההזדמנות ללואיס קוגן, אם אפשר להעלות אותו בבקשה.

שרן השכל: היי לואיס, כן עכשיו אנחנו שומעים אותך, בבקשה.

לואיס קוגן: תודה רבה על ההזדמנות להביע פה את מה שהמון סטודנטים חושבים.

לואיס קוגן: אני אדבר על המוסד שלי באופן פרטני ואז אדבר על שאר המוסדות.

לואיס קוגן: שבוע שעבר היינו פה בוועדה, באמת המסקנות שיצאו מפה זה שכל מוסד יחזיר לוועדה את הנתונים מה קורה, מה המתווה שנמצא אצלו במוסד.

לואיס קוגן: אז אני יכול להגיד שצאלי במוסד - -

שרן השכל: איפה אתה לומד?

לואיס קוגן: עמק יזרעאל.

לואיס קוגן: אז אצלי במוסד כל המבחנים הם באופן פרונטלי מלא.

שרן השכל: האם ניתנו לכם מועדי ב' או מועדים נוספים?

לואיס קוגן: יש לנו כמו בכל סמסטר, יש מועדי ב' ומועד חריג.

לואיס קוגן: לצערי אין תאריך מדויק של המועדים, לכן זה גם מקשה על הסטודנטים.

לואיס קוגן: זה מה שגורם בסוף לסטודנטים שהם כאלו שלא מרגישים טוב או שיצאו בבדיקת אנטיגן ביתית ולא מוסדית, חיוביים, להגיע.

לואיס קוגן: עכשיו, אנחנו כאגודת הסטודנטים ממש הפצרנו בסטודנטים לא להגיע, אפילו אם הם מרגישים לא טוב.

לואיס קוגן: אבל לצערי זה מסכן את כל הכיתות שלהם, את כל הסטודנטים שבקרבתם.

לואיס קוגן: כיום אנחנו מקבלים על כל פגישה, כל מבחן שיש בקמפוס, התחלנו בשבוע שעבר, עברו תשעה ימים של בחינות, כל יום יש מאומתים בקמפוס.

לואיס קוגן: אנחנו הפכנו להיות מדגרת קורונה, אנחנו מדביקים אחד את השני, רוב חבריי מהמכללה כולל אגודת הסטודנטים הם או בהגדרת חולה עם תסמינים או בהגדרת מאומת לקורונה.

לואיס קוגן: גם אני לא מרגיש טוב ועכשיו אני נמצא בבית.

לואיס קוגן: אין לנו שום הסבר מדויק איך מתבצעות התקנות בתוך הכיתה, מה ההגבלה של סטודנטים בתוך כיתות.

לואיס קוגן: אמרנו לנו בגדול 'תקשיבו, בכיתות קטנות יהיו פחות סטודנטים, באולמות יהיו יותר סטודנטים, נשמור על 2 מטרים אחד מהשני'.

לואיס קוגן: זה בגדול מה שאמרנו לנו.

לואיס קוגן: אז כמו שאמרתי, זה באמת חולה בכל מפגש.

לואיס קוגן: יש לנו עובדתית כל יום מאומתים במוסד שלנו.

לואיס קוגן: עכשיו, אנחנו כבר בתקופה של שיא באקדמיה, יש לנו מעונות סטודנטים, יש שם המון חולים.

לואיס קוגן: אין שום שינוי משבוע שעבר שהייתה הוועדה מתחילת תקופת המבחנים.

לואיס קוגן: שום שינוי לא קרה, שום דבר בעצם לא היה, לא הביאו לנו שום פתרון, לא אמרו לנו 'תקשיבו בואו באמת נשב פה על איזשהו פתרון, על איזשהו מתווה שכן יעזור לסטודנטים'.

לואיס קוגן: סטודנטים לצערי מפחדים, מפחדים ואני מבין אותם, מפחדים שלא לבוא לבחינות.

לואיס קוגן: הם לא יודעים מתי תהיה להם הבחינה הבאה, הם אומרים 'אני מעדיף עכשיו לבוא ולעשות את המבחן כדי שאחר כך יהיה לי ראש שקט'.

לואיס קוגן: זה יוצר המון המון הדבקה אצלנו במוסד.

לואיס קוגן: קודם התחלנו לדבר על אלו שלא התחסנו, אני רוצה להביא לכם דוגמא.

לואיס קוגן: אם יש לי השבוע שלושה מבחנים, יום ראשון נפגשתי עם מאומת ואני לא מחוסן, זה אומר ששבוע שלם אני מפסיד מבחנים.

לואיס קוגן: זה אומר שיהיו לי עכשיו שלושה מועדים שאין לי מושג מתי הם הולכים להיות.

לואיס קוגן: זאת דוגמא אחת לכאלו שלא התחסנו.

לואיס קוגן: יש עוד המון בעיות.

משה טור פז: רגע, אבל אם תעשה בדיקה אז אתה תוכל לגשת לבחינה.

משה טור פז: למה לא?

שרן השכל: לא, הוא צריך להיות בבידוד.

שרן השכל: אם הוא נפגש עם מאומת, הוא עדיין צריך.

משה טור פז: הבנתי.

תמי סלע: זה לא קשור גם למתווה של התו הירוק, זה קשור לכללי הבידוד והבדיקות.

שרן השכל: כן, אז יש לו עוד שלושה מועדי ב' עכשיו, לך תדע מתי אתה הולך לעשות אותם.

שרן השכל: כן, זו הבעיה וזה הפתרון שביקשנו שתנסו למצוא.

שרן השכל: זו בדיוק הבעיה של הסטודנטים, אי אפשר להתעלם מזה.

שרן השכל: אנחנו נמצאים באמצע גל חמישי, יש לנו באמת עשרות אלפי מאומתים, ביניהם המון סטודנטים, חלקם מפסידים מספר בחינות בשבוע אחד, מועדי ב' לפעמים בסוף סמסטר הבא.

שרן השכל: הם לא יידחו שלוש בחינות, חמש בחינות, שבע בחינות.

משה טור פז: למה בעצם המתווה של משרד החינוך לא יחול גם פה?

משה טור פז: הרי החל ממחורתים, שתי הבדיקות פוטרות את התלמיד מכל דבר, נכון?

משה טור פז: שתי בדיקות בשבוע.

שרן השכל: למחוסנים, מחוסנים.

משה טור פז: לא, גם לא מחוסנים.

תמי סלע: זה מה שדובר, עוד פעם, זה לא יבוא לכאן.

תמי סלע: זה יבוא בצו בידוד בית אני מניחה.

שרן השכל: נכון, אני רק מזכירה שמי שמחוסן לא נדרש בבידוד בבית.

משה טור פז: אני מבין, אבל הרי במשרד החינוך הם פטרו את הילדים החל מיום חמישי הקרוב, מחרותים, הם עושים שתי בדיקות בשבוע בלי קשר למחוסן או לא מחוסן.

שרן השכל: זה בצורה של שגרה.

משה טור פז: נכון.

משה טור פז: אבל גם ילד שייחשף - -

שרן השכל: האם אתם הולכים להחיל את העניין הזה גם על סטודנטים או רק על בתי ספר?

משה טור פז: למה בעצם לא?

משה טור פז: מתווה משרד החינוך גם להשכלה הגבוהה.

קריאה: אני חושבת שהמתווה לגבי החינוך זה בין היתר בגלל שיש חוק חינוך חובה, אז זאת אבחנה מאוד חשובה.

קריאה: דבר נוסף, מבחינת הסטודנטים, זאת אומרת המתווה לכל הנושא של הבידודים הוא כמו המתווה בכל המשק.

קריאה: אז אם אתה מתחיל לעשות במקום כזה, אז גם בגזרות אחרות יבואו עם הדרישה הזאת.

לואיס קוגן: אבל אני חושב שיש פה פן מסוים, עוד פעם, אנשים הולכים ללמוד, זו זכותם המלאה.

לואיס קוגן: נכון שאין חוק חינוך חובה - -

שרן השכל: לנו זה ברור, תודה לואיס, גם אם אין חוק חינוך חינם בסופו של דבר יש לנו פה סטודנטים שצריכים השכלה אקדמית.

שרן השכל: הם לא יכולים לדחות את זה עכשיו בשלוש שנים עד שתגמר הקורונה ואם היא תגמר בכלל, ולמעשה לדחות את הלימודים עד למועד שיהיה יותר נוח לאותה מגפה.

שרן השכל: טוב, אנחנו נמצאים פה בבעיה, אנחנו באמת נמצאים פה בבעיה.

שרן השכל: קודם כל, לא קיבלנו מענה לעניין המבחנים.

קריאה: למה לא קיבלתם מענה?

שרן השכל: כי אנחנו לא קיבלנו מענה.

שרן השכל: הבעיה בא בין 8 ל-15 מכללות עדיין לא מקיימות מבחנים מרחוק, עדיין לא מאפשרת מועדים תקינים, מועדים נוספים, עומדת עדיין בעינה ולכן יש לנו בעיה עם המתווה הזה.

שרן השכל: יש לנו בעיה עם העניין גם כן כפי שקינלי ציין לעניין אולי החלת אפילו מתווה הבידודים על סטודנטים גם כן.

שרן השכל: אלו דברים שאנחנו נצטרך לקיים עליהם דיון נוסף.

שרן השכל: אנחנו לא נאשר את התקנות היום.

שרן השכל: אנחנו נדחה את הדיון בעוד יום-יומיים, אנחנו ננסה להגיע לפשרות מול משרד הבריאות ומול המל"ג ואם לא, אנחנו נדרוש ממשרד הבריאות להכניס לתוך התקנות עוד דברים נוספים.

אלון טל: כבוד יושבת הראש, סתם הערה למל"ג וכולי.

שרן השכל: כן בבקשה.

אלון טל: היו מקרים למדינת ישראל של מלחמות שממש נפלו בתקופה של בחינות, אוקיי?

אלון טל: אני זוכר בעצמי כסטודנט.

אלון טל: ולכן באותם ימים היו מבחנים שלושה חודשים אחרי זה, זאת אומרת אם נהיה אולי קצת אופטימיים ואולי באמת גל האומיקרון מסמן איזושהי תחילה של הסוף, נקווה, אז יכול להיות שצריכים להגיד בסדר, המבחנים יתקיימו אחרי פסח, משהו כזה, ואז לתת לכולם אתנחתא.

שרן השכל: זה בעיקרון מועדי הב', אבל זה בעיה.

שרן השכל: תלמיד שמפספס עכשיו חמישה מבחנים בשבוע, שבוע וחצי, וצריך להשלים את כולם אחר כך במועד ב', זה לחזור עוד פעם על אותו סמסטר.

אלון טל: אנחנו שוכחים מה זה מועד ב', מועד ב' בישראל זה עיוות.

אלון טל: מועד ב' התחיל כפתרון למילואימניקים ואז הפכו את זה למין מוסד.

משה טור פז: אבל פרופ' טל, אני זוכר, דווקא הבאתי את הדוגמה הזאת קודם לפני שנכנסת והיא חשובה כי גם עם אנשי המילואים נעשתה התקדמות בשנים האחרונות.

משה טור פז: בעצם נכון שבמקור מועדי ב' נועדו לתת פתרון, אבל בסוף הזכות המוקנה לשני מועדים הפכה להיות נחלת הכלל.

משה טור פז: זה מה שקרה, כי הטענה הייתה והיא טענה נכונה, לא ייגרע חלקו של מילואימניק מחלקו של סתם סטודנט שיש לו מועד ב'.

אלון טל: רק שאנחנו המדינה היחידה בעולם שעושה את זה.

משה טור פז: עכשיו פה, יש כאן מתח שעולה בוועדה כבר שבוע שני ברציפות לגבי תחושתם של סטודנטים שהדחייה לסמסטר השני היא בעיניהם פגיעה, מכיוון - -

שרן השכל: ברור, אתה שוכח את החומר, אתה צריך לחזור על אותו קורס כאילו עוד פעם.

שרן השכל: החומר כבר לא נמצא בראש שלך שלושה חודשים כשלמדת ארבעה, חמישה, שישה מקצועות אחרים.

שרן השכל: זה קשה ואז סטודנטים כמו שהם מעידים, הינה שלחו לי עכשיו עוד הודעה מהטכניון.

שרן השכל: אני שמעתי סטודנטים שאמרו שגם אם הם עם תסמינים הם יגיעו לבחינה כדי לא לפספס אותה, משום שלא נתנו להם מועדים נוספים.

שרן השכל: הינה בואי תראי את ההודעה, עכשיו נשלחה לי - -

קריאה: זה פשוט לא נכון.

משה טור פז: אז אני מציע גברתי כמו שאמרת, אנחנו צריכים לשקול פה - -

שרן השכל: אנחנו נמתין ונקיים דיון נוסף או מחר או מחרותים ואנחנו נראה כיצד אנחנו מתקדמים עם העניין.

שרן השכל: תודה רבה, הישיבה נעולה.