ועדת ביטחון הפנים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 54, 2022-01-24 10:00

מירב בן ארי: בוקר טוב לכולם, אנחנו פותחים את דיון הוועדה לביטחון פנים.

מירב בן ארי: יום שני, כ"ב בשבט התשפ"ב, 24 בינואר 2022.

מירב בן ארי: על סדר היום: הצגת מדדים לבחינת התוכנית הממשלתית לטיפול בתופעות הפשיעה והאלימות בחברה.

מירב בן ארי: הדיון הזה הוא דיון המשך.

מירב בן ארי: אנחנו קיימנו כאן דיון בשמיני בנובמבר לגבי התוכנית הממשלתית.

מירב בן ארי: בדיון עצמו הובהר לי שתוך 45 ימים יגיעו המדדים של כל משרד לתוכנית.

מירב בן ארי: כמו שאתם שמים לב, מהשמיני בנובמבר עד היום עברו יותר מ-45 ימים.

מירב בן ארי: ניסיתי לקיים את הדיון כבר פעמיים, ביקשו דחיות כדי להגיע להסכמות.

מירב בן ארי: אני מקווה שהיום סוף סוף יש הסכמות והתקדמות.

מירב בן ארי: זו חשיבות הוועדה, היא תלווה את הנושא של המלחמה בפשיעה בחברה הערבית, כל חודש, חודשיים או מה שנצטרך.

מירב בן ארי: לכן אני מצפה ממשרדי הממשלה להיות ערוכים ומוכנים.

מירב בן ארי: התפקיד שלנו הוא לא רק לבוא ולדבר על כמה חשוב להילחם בפשיעה, אלא חשוב לעקוב ולראות שמשרדי הממשלה מבצעים את התפקיד שלהם.

מירב בן ארי: אני יכולה להגיד שיש לי שיח מאוד טוב עם תומר, מנכ"ל המשרד לביטחון פנים.

מירב בן ארי: הוא תכף יפתח את הדיון.

מירב בן ארי: זה שיח חשוב מאוד, אבל עדיין אנחנו בכנסת צריכים לקבל מידע רצוף על איך התוכנית מתקדמת ומה הדברים שנעשים.

מירב בן ארי: אני אגיד מילה אחת, ביום חמישי הוועדה שלי הייתה בסיור בלוד.

מירב בן ארי: חברת הכנסת סטרוק הגיעה וחברי כנסת נוספים.

מירב בן ארי: היינו בתחנת המשטרה בשכונת הרכבת, בשכונת נווה שלום, ראינו את תחנת המשטרה החדשה, דיברנו עם מפקד המרחב ומפקד המחוז על השיפור שלוד עוברת.

מירב בן ארי: גם ראש העיר דיבר.

מירב בן ארי: הוועדה עוקבת כאן ומקבלת מידע, אבל גם יוצאת לשטח לראות בעיניים.

מירב בן ארי: אני רוצה להגיד לחברי הכנסת ולך, אדוני המנכ"ל, שזה היה סיור טוב וחשוב מאוד.

מירב בן ארי: אנחנו רואים מה קורה בלוד, וכמובן ממשיכים לעקוב ולהיות אוזן קשבת לתושבים.

מירב בן ארי: עם כל זה, אנחנו רואים שינוי.

מירב בן ארי: קיבלנו סקירה מצוינת מה-, צריך לומר לזכותו.

מירב בן ארי: נכנסנו גם פיזית לתחנת משטרה חדשה, פגשנו תושבים ואנחנו רואים את השינוי.

מירב בן ארי: מה שכן ציין ראש העיר ואני אחדד פה, צריך גם לקחת בחשבון שיש נתונים שהגיעו עכשיו ואני אעביר לך אותם בסוף הדיון, שרוב הפשיעה בחברה הערבית נמצאת בעיקר בערים המעורבות, ולכן הדגש חייב להיות שם.

מירב בן ארי: אתה מכיר את זה, יש לנו גם את הנתונים ואני אראה לך אותם.

מירב בן ארי: אני מודה לך שהגעת.

מירב בן ארי: בבקשה אדוני, הבמה שלך.

תומר לוטן: תודה רבה, בוקר טוב לחברי הכנסת.

תומר לוטן: אנחנו נקדיש את הדיון הזה להצגת אלמנט מרכזי שנגזר מהתוכנית הממשלתית למאבק בפשיעה והאלימות ומהחלטת 549 בפן שקשור למדדים.

תומר לוטן: תכף אני אצלול לזה ואבהיר את המתודולוגיה שבנינו וגם את המדדים עצמם.

תומר לוטן: אני אנצל את הדקות הראשונות כדי להזכיר לכל מי שנמצא כאן מה הם המרכיבים העיקריים שנמצאים בתוכנית הזו, ובעצם ללכת כבר לשורה התחתונה ולהגיד שכל הפעולות שנגזרות מ-549 נמצאות בביצוע.

תומר לוטן: חשוב לי להגיד את זה.

תומר לוטן: השקף הזה מתאר סדר גודל של 15-20 פעולות מרכזיות שיוצאות לדרך ב-2022, וקשורות לפריסה של כמעט 900 שוטרים ל-1,001 משימות שקשורות לעיבוי תחנות, יחידות כלכליות, מג"ב ואחרים.

תומר לוטן: יש נושאים חקיקתיים שונים שאנחנו עובדים עליהם, חלקם הוזכרו כאן בוועדה, חברות שמירה, חוק החיפוש וחוקים אחרים.

תומר לוטן: התהליכים של הוצאה לדרך של השיטור העירוני ביישובים הערביים והשיטור המועצתי במועצות האזוריות –

מירב בן ארי: כן, אישרנו בשבוע שעבר את השיטור בעוד תשע רשויות ערביות.

תומר לוטן: נכון.

תומר לוטן: זו הזדמנות להגיד תודה לוועדה על האישור המהיר של התהליך שאפשר לנו לצאת לדרך עם תהליכי השיטור באופן מידי.

תומר לוטן: יש גם סוגיות שעוסקות בעיר בטוחה בערים המעורבות, אולי נצלול לזה בהמשך.

תומר לוטן: מודל יישובי, התערבות שאנחנו עושים ביישובים עצמם, סוגיות שונות שקשורות לטיפול באמל"ח ועוד.

תומר לוטן: אני בכוונה לא מפרט את זה, כי דיברנו על זה כאן באריכות.

תומר לוטן: כן חשוב לי לנצל את ההזדמנות שאנחנו נמצאים כאן בינואר ולומר שכל שורה שנמצאת כאן בשקף היא שורה בביצוע.

תומר לוטן: אנחנו ממש עומדים בזמן בכל מה שקשור לתוכנית העבודה של 549 במשרד לביטחון פנים.

תומר לוטן: לענייני המדדים, אני רוצה להגיד כמה דגשים כלליים לעניין זה לפני שנצלול ונציג אותם פרטנית.

תומר לוטן: ראשית, המדדים שנציג כאן הם מדדים שהם תוצאה של עבודה משותפת.

תומר לוטן: לקחו בה חלק גם המשרד לביטחון פנים, משרד ראש הממשלה, הפרקליטות והמשטרה.

תומר לוטן: חשוב לי להגיד את זה, אתם תראו פה מדדים שקשורים בכלל למערכת אכיפת החוק, בעיקר בנושאים שקשורים לפיענוח.

תומר לוטן: חשוב לי לומר שהמדדים האלה הם מדדים מוסכמים עלינו, על המשטרה ועל הפרקליטות יחד, ואנחנו נציג את זה כאן עוד מעט.

תומר לוטן: המדדים שנציג הם מדדי תוצאה ברובם המכריע, וזה בהתאם לדירקטיבה הכללית של משרד ראש הממשלה שמכתיב את מדדי התוצאה כשיטת עבודה.

תומר לוטן: אנחנו בעיקר נציג מדדים שקשורים לשינוי המציאות הלכה למעשה.

תומר לוטן: בשולי הדברים או בסופם, אני אתייחס גם לכמה מדדי תפוקה שבכל זאת היה לנו חשוב להציג, גם בנושא של אכיפה כלכלית וגם במה שאנחנו קוראים לו יעדים מבצעיים.

תומר לוטן: אני אפרט על זה כשנגיע.

תומר לוטן: העיקר, כאמור, הוא עיסוק במדדי תוצאה ולא תפוקה.

תומר לוטן: הדבר הנוסף שחשוב לי להגיד לפני שנצלול הוא שהיעדים שאתם תראו כאן הם מדדים ויעדים לסוף שנת 2022, וזה למרות שתוכנית 549 היא תוכנית חומש.

תומר לוטן: הסיבה שתראו כאן יעדים לסוף שנת 2022 ולא לסוף 2025, היא משלוש סיבות עיקריות.

תומר לוטן: הסיבה הראשונה היא כי אנחנו רוצים למדוד את עצמנו במהלך הדרך, כלומר לא להגיע למצב שאנחנו מורחים את התוצאה.

תומר לוטן: יכולנו בקלות להגיד שב-2025 זה יהיה היעד ולתת לעצמנו איזשהו פטור, אבל אנחנו רוצים תוך כדי השנה הזאת להשתפר ולמדוד את עצמנו עוד במהלך השנה הזו.

תומר לוטן: דרך זה כמובן שנבדוק את המדדים ונראה את התזוזה שלנו בתוכם.

תומר לוטן: המדדים הם בעצם לשנה אחת ואנו נעדכן במהלך השנה.

תומר לוטן: שנית, יש קשר בין מדדים לבין משאבים.

תומר לוטן: כיוון ששנת 2022 היא שנה ידועה, אנחנו יודעים למה אנחנו נכנסים, אנחנו יודעים לאיזה תקציב אנחנו נכנסים, אנחנו יודעים את כמויות השוטרים, אנחנו מודעים לתהליכי התעצמות.

תומר לוטן: יש לנו איזושהי יכולת לעשות חיבור בין הפעולות שלנו ב-2022 הלכה למעשה לבין מה שאנחנו מצפים שיקרה במציאות, ולא לתת ספקולציה רחוקה.

תומר לוטן: אלה הסיבות שנציג פה את היעדים לסוף שנת 2022.

תומר לוטן: הדבר האחרון שאני רוצה להגיד לגבי מדדים לפני שנצלול, זה להזכיר לכולנו שמדדים הם כלי עבודה.

תומר לוטן: הם כלי עבודה לשיפור, לבדיקה של עצמנו לראות שאנחנו בכיוון הנכון, לזהות את המגמות הנכונות, לראות שאנחנו לוחצים על הכיוונים הנכונים.

תומר לוטן: ישנם דברים שכולם מסתכלים עליהם וסופרים אותם, כמות נרצחים, למשל.

תומר לוטן: כולנו חווים את זה דרך העיתונים.

תומר לוטן: תכף אתם תראו שאנחנו בוחרים לראות בנושאים האלה מה הפעולה שאנחנו עושים שדרכה נבדוק את השינוי ואת העובדה שאנחנו באמת משתפרים.

תומר לוטן: לכן אני מזכיר עוד פעם, מדד הוא לא אירוע קדוש, הוא אירוע שמטרתו לשקף לכולנו את הדרך שדרכה אנחנו רוצים להשתפר.

תומר לוטן: אני רוצה לומר את זה לכל מי שנמצא בדיון הזה, כך אנחנו נשקף את זה דרך התחומים עצמם.

תומר לוטן: בואו נרד למדדים בפועל.

תומר לוטן: חילקנו את המדדים לחמש משפחות עיקריות, קצת מלמעלה למטה, ממדידות קונספטואליות למדידות שהן יותר תהליכיות, ולמדידות שהן ממש מבצעיות.

תומר לוטן: נלך מהרחב אל הצר.

תומר לוטן: המדד הראשון שאנחנו מתכוונים לעסוק בו הוא מדד תחושת הביטחון האישי ואמון הציבור.

תומר לוטן: אלה שני מדדים שחשוב לומר שהאינדיקטורים שקיימים היום בשוק למדידה שלהם –

אמיר אוחנה: אם אפשר להעיר משהו בהקשר הזה.

תומר לוטן: בבקשה.

אמיר אוחנה: אני באופן אישי מאוד סלדתי כשהייתי שר בט"פ מהמילים תחושת ביטחון.

אמיר אוחנה: אני רוצה להעלות את הביטחון האישי.

אמיר אוחנה: עם העלאת הביטחון האישי, תבוא גם התחושה, זה אחד.

אמיר אוחנה: שנית, חתירה להשוואת תחושת הביטחון בין האזרחים הערביים לאזרחים היהודיים יכול להיות מושג בשתי דרכים.

אמיר אוחנה: דרך אחת זה העלאת תחושת הביטחון בקרב האזרחים הערביים, ושנית השוואתה לתחושת הביטחון בין האזרחים הערביים זה אם היא תדרדר, תחושת הביטחון בקרב האזרחים הלא ערביים לאותה רמה בקרב הערביים.

אמיר אוחנה: ה- לדעתי מיותרת, ובכלל אני מציע פחות לדבר על תחושת ביטחון ויותר על ביטחון.

אמיר אוחנה: אתו תבוא גם התחושה.

תומר לוטן: אני אגיד שנושא תחושת הביטחון האישי ואמון הציבור הם מדדים מאוד סטנדרטיים במדידה הבינלאומית בנושאים האלה.

אמיר אוחנה: לכן סלדתי מהם.

תומר לוטן: זה מאפשר לנו לעשות השוואה עם עולם המדידה והערכה.

תומר לוטן: אנחנו נעזרים בשאלונים ושיטות מדידה שמקובלות במקומות אחרים בעולם.

תומר לוטן: אני רוצה לפזר את הערפל סביב זה.

תומר לוטן: ישראל בודקת את הנושא של תחושת ביטחון או רמת ביטחון אישי בסקרי הלמ"ס.

תומר לוטן: כשבודקים את המספרים, רואים שהפערים בין יהודים וערבים לא מי יודע מה גדולים.

תומר לוטן: אני אתן לכם שתי דוגמאות.

תומר לוטן: יש שאלה שנשאלת האם אתה חש ביטחון ללכת לבד בלילה באזור מגורייך?

תומר לוטן: זו אחת השאלות הסטנדרטיות לתחושת ביטחון.

תומר לוטן: בשנת 2020 המדד אצל היהודים היה 89.1, ואצל הערבים 81.3 כשעברנו שנה קדימה ל-2021, הפער הצטמצם ל-86.3 אצל היהודים ו-83.1 אצל הערבים.

אמיר אוחנה: כלומר, הוא ירד אצל היהודים.

אורית סטרוק: אם אתה למשל עוסק בנשים יהודיות בבאר שבע, לא בטוח שזאת –

תומר לוטן: גם אני חושב, וזו רק דוגמה אחת לכך ששאלה אחת ששואלת על רמת ביטחון אישי, שבמקרה הזה היא שאלה דיי מקובלת בעולם, היא שאלה לא כל כך מוצלחת.

תומר לוטן: כך גם המדד הידוע שאתם בוודאי מכירים בנושא של אמון שבדרך כלל מופיע במדד של המכון הישראלי לדמוקרטיה, כשנשאלת מה רמת האמון שלך במשטרה ואתה נותן מספר.

תומר לוטן: אגב, המספרים האלה פורסמו לא מזמן.

תומר לוטן: בציבור הערבי ירדנו השנה לשפל של כל הזמנים, זה מדד שירד בהדרגה גם בקרב יהודים וגם בקרב ערבים.

תומר לוטן: אחרי שאמרתי את זה, אנחנו מבינים שני דברים.

תומר לוטן: אחד, שיטות המדידה בנושא אמון –

אמיר אוחנה: אני חייב להבין את מה שאמרת עכשיו.

אמיר אוחנה: אני מכיר סטטיסטיקות שביישובים הערביים דווקא רמת האמון במשטרה עלתה, וזו תולדה – כך סיפור לי, אני לא יודע אם זה נכון, של הרבה יותר השקעה ובניית תחנות משטרה ביישובים הערביים, וגיוס שוטרים מוסלמים.

אמיר אוחנה: זה תהליכים שנעשו בשנים האחרונות –

תומר לוטן: אתה מתייחס למדד ביטחון אישי, וזו האנומליה הישראלית המיוחדת.

תומר לוטן: בישראל רמת הביטחון האישי גבוהה ורמת האמון הציבורי נמוכה.

אמיר אוחנה: אבל דווקא בשאלון אמון הציבור אני זוכר שהראו לי נתונים שזה בעלייה.

אמיר אוחנה: אתה אומר עכשיו הפוך.

תומר לוטן: אני אנסה לדייק.

תומר לוטן: מה שהזכרתי שנמצא בירידה לאורך השנים, וזה באמצעות התייחסות למדד המכון הישראלי לדמוקרטיה שמודד את רמת האמון.

תומר לוטן: מה שהזכרתי שנמצא בשפל הנמוך ביותר זה מדד עד כמה אתה נותן אמון במשטרה.

תומר לוטן: זאת שאלה אחת בתוך שאלון גדול, אין בו תהליכים שקשורים לשאלה האם אתה מרגיש שהמשטרה מקשיבה לך, האם התהליכים נעשו בהוגנות, אין שאלות כאלה.

תומר לוטן: לכן אנחנו לא אוהבים את המדד הזה, אבל עדיין ציינתי אותו כי הוא מקובל.

אמיר אוחנה: האם הוא גם בירידה ביישובים הערביים או בכללי?

תומר לוטן: אין לנו מדידה כזו.

תומר לוטן: תקן אותי אם אני טועה, איתן –

אמיר אוחנה: חבריי מהמשטרה –

מירב בן ארי: סליחה, אוחנה זה מפריע.

מירב בן ארי: אין בעיה לשאול שאלות, אבל הזמן שלנו קצר.

מירב בן ארי: תשאל אותם אחרי זה, בוא ניתן לתומר להמשיך.

מירב בן ארי: אין לי בעיה שמידי פעם תשאל אותו ספציפית, אבל אם זה מערב אחרים נחכה.

תומר לוטן: אני חושב כמוך חבר הכנסת אוחנה שהנושא הזה הוא מרכזי, הוא נותן את הווקטור של מגמות השינוי.

תומר לוטן: אם האמון גדל ותחושת הביטחון גדלה, סימן שקורה משהו טוב.

תומר לוטן: אני אומר רק ששיטות המדידה בשני התחומים האלה בישראל לא מספקות אותנו.

תומר לוטן: לכן אנחנו התחייבנו במסגרת החלטה 549 לייצר נקודת השוואה חדשה.

תומר לוטן: זו עבודה של אגף אסטרטגיה אצלנו במשרד.

תומר לוטן: נמצא פה סמנכ"ל האסטרטגיה איתן הורן, שאולי תכף ירחיב על זה.

תומר לוטן: אנחנו מתכוונים לייצר נקודת השוואה חדשה לנושא של שני המדדים האלה בנושא של הציבור הערבי בישראל לצד הציבור הכללי.

תומר לוטן: המדדים שהזכרתי קודם, גם מדדי הלמ"ס וגם מדדי המכון הישראלי לדמוקרטיה ומדדים אחרים ימשיכו להתפרסם ולשמש אותנו, אבל לטעמנו אלה לא מדדים טובים ולכן לא קבענו בהם אינדיקטורים לשינוי במסגרתם.

תומר לוטן: אנחנו נוכל לבוא לפה בעוד מספר שבועות, להציג את האינדיקטורים השלמים, איך נראה השאלון, איך אנחנו הולכים למדוד את שני עולמות התוכן האלה, ולהגיד שהתוצאה שתהיה בשנת 2022 תצטרך להשתפר בכך וכך אחוזים בשנת 2023.

תומר לוטן: זה לעניין המדד הזה.

תומר לוטן: ברשותך, אני ארצה להתקדם למדד הבא ואחרי זה לאסוף שאלות.

מירב בן ארי: ברור.

תומר לוטן: רציחות ואלימות חמורה הם שני נושאים שאנחנו ממקדים אותם בתוך מדדי המעקב שלנו.

תומר לוטן: בנושא של הרציחות, שימו לב לאינדיקטור שאנחנו מבקשים לטפל בו.

תומר לוטן: האינדיקטור הוא לעסוק ברמת הפיענוח של הרציחות.

תומר לוטן: אני מזכיר שלצד הכמות הגבוהה של הרציחות, פיענוח הרציחות בחברה הערבית הוא בשיעורים מאוד נמוכים.

קריאה: אתה יכול להגיד בהשוואה?

תומר לוטן: ביחס לאירועי הרצח בחברה היהודית ובכלל, אני אומר בכלל כי יש רציחות של זרים.

תומר לוטן: בסך הכל, הפערים הם כמעט פי שלוש.

תומר לוטן: רמת הפיענוח הבסיסית בחברה הערבית בשנים האחרונות עומדת בממוצע על כ-22%-24%, כשבחברה היהודית היא עומדת על כ-68%.

תומר לוטן: זה מאוד בעייתי, וזה אזור השיפור שלנו.

תומר לוטן: כשאנחנו אומרים פיענוח, אנחנו מתכוונים להגעה לכתב אישום.

תומר לוטן: כלומר תהליך שהחל ולא הסתיים רק בפתיחת תיק, בעצורים או הארכת מעצר, אלא בכתב אישום איכותי.

תומר לוטן: רק כדי לסבר את האוזן על המספרים, אנחנו הצבנו את היעד של עלייה ב-12%, שזו קפיצה דיי משמעותית מ-24% ל-36% בשנת 2023.

תומר לוטן: אני אנצל את ההזדמנות כדי לעדכן, אנחנו סיימנו את שנת 2021 כשב-31.12 שיעור הפיענוח היה 24% כפי שכתוב פה.

תומר לוטן: עדכון שהגיע אליי אתמול הוא שבעקבות עוד פיענוח או שניים שנעשו בשבועיים האחרונים עלינו ל-26%.

תומר לוטן: אני מקווה שנצליח להגיע ליעד הזה עד סוף שנת 2023.

תומר לוטן: אני כן אומר שבמידה ונראה שהיעד הזה עובד ומדרבן אותנו, נבנה ממנו יעדים רב שנתיים לשנים הבאות.

אמיר אוחנה: אולי כדאי להזכיר ששיעור מקרי הרצח בקרב האוכלוסייה הערבית הוא גבוה בהרבה.

אמיר אוחנה: רוב מקרי הרצח מבוצעים וגם הקורבנות עם בחברה הערבית.

תומר לוטן: בהחלט נכון.

תומר לוטן: בחרנו להתמקד בעולם הפעולה המשטרתית ופעולת האכיפה, לא רק לספור קורבנות.

תומר לוטן: אני מניח שכולנו נעשה את זה לאורך השנה.

תומר לוטן: אנחנו רוצים לספור את יכולת ההתמודדות שלנו עם הרציחות האלה בעולם הפיענוח.

תומר לוטן: כך גם לגבי המדד הבא שהוא מאוד חשוב, הנושא של יכולות פיענוח בעולמות אלימות חמורה ואמל"ח.

תומר לוטן: מדובר בסלים של עבירות, לא עבירה אחת אלא עבירות מסוגים שונים.

תומר לוטן: כתבנו כאן לצורך ההסבר כדי שנוכל לראות באיזה תחומי פשיעה מדובר.

תומר לוטן: הכוונה היא לקחת את סל העבירות הזה מהשיעורים שלו בשנת 2022 ולהעלות אותם ב-10% כבר בסוף שנת 2022.

מירב בן ארי: זה יעד, זה לא משהו שהושג, נכון?

תומר לוטן: נכון.

תומר לוטן: זה המדד שלנו להצלחה בשנת 2022.

תומר לוטן: נעבור הלאה, ברשותכם.

תומר לוטן: זה נושא חשוב שמתכתב עם הנושא של מתן אמון ותחושת ביטחון, זה האם הולכים לדווח למשטרה.

תומר לוטן: זאת אומרת, האם בסופו של דבר הציבור הערבי פונה למשטרה, בין אם באמצעות מוקד 100, בין אם באמצעות הגשת תלונות רגילות או מקוונות.

תומר לוטן: אנחנו יודעים שיש פער מאוד גדול.

תומר לוטן: תסתכלו על המספרים, שמנו את זה כדי שתוכלו להתרשם.

תומר לוטן: כמות הפניות של הציבור הערבי למוקד 100 נמוכה מהציבור היהודי או הכללי בישראל בערך פי 2.5.

תומר לוטן: המספרים האלה דיי סטטיים, כמות הפניות משנת 2020 ל-2021 נמצאת על קצת פחות מ-60,000 פניות.

תומר לוטן: שמנו פה את 2020 ואת 2021 כדי שתוכלו לראות שזה נמצא בירידה, ואגב אם היינו הולכים עוד אחורה הייתם רואים שזה ממש פלטו, כלומר זה כמעט סטטי.

תומר לוטן: הציבור הערבי כמעט ולא מדווח בשיעורים גבוהים למוקד 100.

קריאה: כשמישהו פונה, המענה הוא בערבית?

קריאה: יש מענה בערבית?

מירב בן ארי: כן, היינו גם בתחנה בלוד.

מירב בן ארי: יודע לענות בערבית, כן.

תומר לוטן: אז כאן אנחנו רוצים לשנות את המגמה, להתחיל לראות את הציבור הערבי מדווח באמצעות המוקד והגשת תלונות מקוונות.

תומר לוטן: שמנו יעד של עלייה ב-3%.

תומר לוטן: זה אולי לחלקנו נראה כמו יעד מינורי או לא מספיק שאפתני, אבל אני מזכיר כמה זה סטטי.

תומר לוטן: כלומר, אנחנו נמצאים אפילו בירידה בשנה האחרונה, ירדנו מ-60,000 לאזור ה-59,000.

תומר לוטן: אנחנו רוצים להגיע לסדר גודל של 61,700 פניות, כלומר תוספת של כ-2,000 פניות בשנה הקרובה.

תומר לוטן: לתחושתנו ולהבנתנו, התהליך הזה הוא גם תהליך הטמעתי.

תומר לוטן: כלומר, זה לא שמחר לוחצים על הכפתור והציבור הערבי ינהר לדווח.

תומר לוטן: אנחנו מעריכים שההתגברות תהיה בהמשך השנה כשיראו את ההשפעה של התהליכים שאנחנו עושים, את עיבוי התחנות, את נוכחות השוטרים, את השיטור העירוני, הצלחה של פיצוחי פשיעה כאלה ואחרים שיבנו את האמון מחדש ויאפשרו לציבור לדווח.

תומר לוטן: לכן שמנו יעד שלפחות בשנה הראשונה הוא יעד שאפתני לטעמנו, ובעיקר משנה את המגמה.

תומר לוטן: 3% זה נכון גם לגבי הפניות למוקד 100 וגם לגבי התלונות המקוונות.

תומר לוטן: תלונות מקוונות זה בכלל נושא חשוב, אולי בהזדמנות נקדיש לו דיון בוועדה.

תומר לוטן: אנחנו חושבים שזה יכול לפתוח את הדלת לשטף יותר משמעותי ויותר נכון של קשר עם הציבור ותהליכים אפקטיביים יותר מול המשטרה.

תומר לוטן: נעבור למדד הבא.

תומר לוטן: לפני שאני צולל לאכיפה הכלכלית, ראינו עד עכשיו חמישה מדדי תוצאה קלאסיים, פיענוחים, דיווחים, אמון ותחושת ביטחון.

תומר לוטן: מי שקרא את החלטה 549 לעומק היה יכול למצוא בתוכה גם מדדים קונקרטיים.

תומר לוטן: מה שאני מקריא כאן מופיע בטקסט של ההחלטה ונוגע לסדרה של תהליכים תפוקתיים שאנחנו מחויבים לעשות אותם בעיקר בכל מה שקשור למאבק בארגוני פשיעה ופשיעה כלכלית.

תומר לוטן: המדד הראשון הוא מה שנקרא בעולם אכיפת החוק שולחן עגול, אבל זה לא שולחן עגול במובן הנחמד והכיפי שכולנו מכירים.

תומר לוטן: מדובר בשולחן יעדים שבו יושבים גורמי האכיפה המשולבת, משטרה לצד אכיפה אזרחית, ומבצעים מבצעים משותפים.

תומר לוטן: זאת אגב שיטת הפעולה המרכזית שלנו היום במסלול בטוח שהוצגה כאן ומובלת על ידי סגן השר.

תומר לוטן: אנחנו במהלך שנת 2021 קיימנו כ-65 שולחנות עגולים והצבנו יעד לעשות 70 כאלה במהלך שנת 2022.

תומר לוטן: גם פה המטרה היא לדייק יותר, לעשות שולחנות עגולים איכותניים כאשר מתוכם לפחות 10% יהיו כנגד ארגוני פשיעה ידועים.

תומר לוטן: אנחנו מכוונים שיהיו לפחות שלושה תוצרים מבצעיים.

תומר לוטן: תוצר מבצעי זה אומר הגעה של רשות המיסים, סגירת עסקים, צווי סגירה למקום, כל מיני דברים שאנחנו מפעילים בהפעלה אזרחית.

קריאה: זאת תוכנית, זה לא משהו שכבר קרה, נכון?

תומר לוטן: הזכרתי קודם, יש את תוכנית 549 שהיא בניין הכוח, היא התוכנית ששמה את התקנים, את השיטור העירוני ואת המשאבים השונים.

תומר לוטן: לצידה מתנהל מבצע ממשלתי בהובלת סגן השר, שנקרא מסלול בטוח.

תומר לוטן: המבצע הזה לוקח באופן שוטף את כל שחקני האכיפה השונים מהמשטרה והפרקליטות, עבור ברשות המיסים, הרשות להלבנת הון וכולי, ובעצם מטפל ביעדי פשיעה באופן יום יומי ושוטף.

מירב בן ארי: זה כבר עובד, כל שבועיים סגלוביץ' מנהל דיונים של כל אותם שולחנות עגולים.

מירב בן ארי: זה קיים ועובד, רואים את הפרסומים של המשטרה על מכוניות, שומות של רשות המיסים.

מירב בן ארי: שם כבר מתנהל האירוע.

תומר לוטן: רק כדי לסבר לכם את האוזן על האינטנסיביות של הדבר הזה, עד ספטמבר 2021, כלומר עד לפני ארבעה חודשים, נעשו עשרה שולחנות כאלה.

תומר לוטן: מספטמבר ועד דצמבר עשינו עוד 50.

תומר לוטן: זאת אומרת שאנחנו ממש חזק על זה.

אוסאמה סעדי: אני אומר לכם, אני דיברתי עם סגן השר וכל העניין הזה של השולחנות העגולים, מה שאנחנו מרגישים בחברה הערבית – אני דיברתי גם על העיר שלי ועל עוד יישובים.

אוסאמה סעדי: אתם באים ומתעסקים עם העסקים הקטנים שהם דגי – אני לא יודע אם בכלל יש להם קשר לפשיעה והאלימות.

אוסאמה סעדי: תחת הכיסוי של שולחנות עגולים באים וסוגרים מסעדות, סוגרים מוסכים.

אוסאמה סעדי: אני מדבר על מוסכים קטנים.

אוסאמה סעדי: אומרים שזה אולי כיסוי להלבנת הון, אבל אנחנו יודעים מי האנשים.

אוסאמה סעדי: כל מי שיושב כאן בחברה הערבית, אנחנו מכירים את האנשים האלה.

אוסאמה סעדי: האנשים שאתם באים אליהם הם אנשים שסוגרים להם אולמות, פתאום משרד הבריאות סוגר אולם ב-.

אוסאמה סעדי: באים באותו יום שיש חתונה בערב, סוגרים את החתונה.

אוסאמה סעדי: למה?

אוסאמה סעדי: כי יש ליקויים במשרד הבריאות.

אוסאמה סעדי: רק עכשיו נזכרתם שיש ליקויים?

מירב בן ארי: בקצרה.

אוסאמה סעדי: אני לא מתכחש לעובדות, יש גם תחילה של מאבק בארגוני פשיעה.

אוסאמה סעדי: איפה שצריך לתת מכות, צריך לתת מכות.

מירב בן ארי: הנקודה ברורה.

אוסאמה סעדי: אני רוצה להזהיר, אנחנו מרגישים תסיסה.

מירב בן ארי: אבל הבנו.

אוסאמה סעדי: אנחנו מרגישים תסיסה ביישובים הערביים מהעסקים הקטנים שבאים ומבקשים מהם דו"חות וספרים, משרד הבריאות, משרד העבודה וכל השולחנות העגולים לעסקים הקטנים האלה.

אוסאמה סעדי: לא מספיקה מכת הקורונה, עכשיו יש את המכה הזו.

מירב בן ארי: אני רוצה להסביר משהו.

מירב בן ארי: קודם כל, יש לך חמש דקות.

מירב בן ארי: אני יודעת שאין הרבה זמן, אבל אין לך ברירה.

מירב בן ארי: יש כאן מנכ"לים, יושב כאן מנכ"ל משרד הפנים, יש לנו נציגות של משרד ראש הממשלה, יש לי כאן דיון.

מירב בן ארי: אין לי בעיה שתעיר הערה קצרה וקולעת, אבל אי אפשר לעשות נאומים.

מירב בן ארי: יש כאן חברי וחברות כנסת שנמצאים פה מ-10:00.

מירב בן ארי: יש לי דיון ב-12:00, אז ברשותכם, הדיון הזה מאוד חשוב לי.

מירב בן ארי: אנחנו רוצים לשמוע מנכ"לי משרדים ורוצים להתקדם.

מירב בן ארי: הערת, קצר וקולע.

מירב בן ארי: נתתי לך לדבר, אני לא פוגעת בזכות של אף אחד.

קריאה: אני רציתי לשאול אם אתה יכול להסביר את הפער בין זה שכתבת שיש 70 מבצעי אכיפה, ומתוכם 7 כנגד ארגוני פשיעה.

קריאה: אני רוצה לשאול אם כל ה-70 זה רק בחברה הערבית, ומה הפער בין ה-70 ל-7.

תומר לוטן: אני אנסה לענות בתשובה משותפת לשתי השאלות האחרונות.

תומר לוטן: הצוות שפועל במסגרת מסלול בטוח הוא צוות שמובל על ידי אגף חקירות במשטרת ישראל והפרקליטות, ובמרכזו נמצאים סדר גודל של בין 200-350 יעדים קונקרטיים שנבחרו כיעדי פשיעה מרכזיים, דגים שמנים, לא דגי רקק.

תומר לוטן: גם הפרקליטות וגם המשטרה חושבים שהם משמעותיים.

תומר לוטן: לא כולם מעוגנים בארגוני פשיעה, ארגון פשיעה זו הגדרה חוקית.

תומר לוטן: לא כל פושע או משפחת פשע מפוארת מוגדרת כארגון פשיעה על ידי משרד המשפטים, ולכן יש את ההבחנה הזו.

תומר לוטן: אני יכול לומר שכל יעדי השולחנות העגולים הם יעדים משמעותיים, כולם בחברה הערבית.

תומר לוטן: האירוע הזה עוסק בחברה הערבית.

תומר לוטן: לגבי ההערה שכתוצאה מהדבר הזה נכנסים גם אזרחים תמימים או אנשים שלא צריכים להיות שם, אני מבטיח להעביר את ההערה הזו לסגן השר ולבקש ממנו לבחון את הנושא הזה.

מירב בן ארי: הוא גם יהיה פה ב-12:00, אתה תוכל להגיד לו.

תומר לוטן: ככל שאני יודע, היעדים הם יעדי פשיעה אמיתיים ומרכזיים.

תומר לוטן: מקווה שעניתי על שתי השאלות.

תומר לוטן: היעד הבא עוסק באפקטיביות החילוט.

תומר לוטן: החילוט שלנו כתוצאה ממסלול בטוח עלה משמעותית.

תומר לוטן: במסגרת החלוטים שקרו במחצית השנייה של שנת 2021 במסגרת מסלול בטוח, אנחנו מגיעים למספרים של כמיליארד וחצי שקלים בפוטנציאל חילוט.

תומר לוטן: אני מזכיר שתפיסות חילוט של המשטרה צריכות לעבור בפרקליטות, צריך בקשה לבית משפט, יש פה משפך בין מה שהמשטרה שמה עליו את היד לבין מה שבסוף מחולט.

תומר לוטן: בכל הדברים האלה בנינו מדדים מאוד מתקדמים.

תומר לוטן: אני לא אפרט כל שורה, אני רק אגיד שהמדדים האלה הם קפיצת מדרגה למספרים שהיינו בהם בשנת 2021.

תומר לוטן: המטרה היא לשים את היד על רכוש משמעותי של עבריינים במהלך השנה הזו.

קריאה: מה עושים עם הרכוש והכסף שמחלטים?

תומר לוטן: עד השלמת התהליך המשפטי הוא נמצא באחזקה של משטרת ישראל.

תומר לוטן: בהתאם לקביעה של בית המשפט קובעים מה לעשות אתו.

קריאה: יש קרן חילוט שאמורה להעביר את הכסף למטרות טובות שהמדינה קובעת.

קריאה: כדי להשקיע את זה במאבק בפשיעה.

תומר לוטן: סליחה, אני לא הבנתי את השאלה.

תומר לוטן: חשבתי שאת שואלת מה קורה עם האוטו או איפה הוא יושב.

תומר לוטן: אני אדייק, יש ישות שנקראת קרן החילוט שהיא קרן כספית שמושכת אליה את כספי החילוט המקובצים מכל תהליכי החילוט.

תומר לוטן: אני אגיד בסוגריים שאנחנו הולכים להביא בקרוב לכנסת עדכון לחוק החילוט שנעשה ביחד עם משרד המשפטים כדי להרחיב את בריכת החילוט ולשים ידיים על יותר משאבים.

תומר לוטן: הכסף הזה חוזר ומתחלק בין גופי האכיפה, חלק גדול למשטרה, פרקליטות, רשות המיסים ועוד.

תומר לוטן: אגב, יש גם קרן חילוט דומה לתפיסות של סמים.

תומר לוטן: היא מנוהלת על ידי המשרד לביטחון פנים.

תומר לוטן: אני לא יודע עד כמה צריך לפרט, המפלגים הכלכליים זה יחידות שחלקן כבר קמו וחלק יקומו במסגרת 549.

תומר לוטן: אלה בעצם מדדי ביצוע לאותן יחידות כלכליות כדי להרחיב ולהגדיל את היקף הפעולות האפקטיביות לפירוק נכסים כלכליים.

תומר לוטן: לגבי מרחב הסייבר, אנחנו מזהים פשיעה גוברת בעולמות הסייבר גם בחברה הערבית.

תומר לוטן: כאן שמנו יעדים לסגירה של אתרים, בעיקר אתרי הימורים ודברים מהסוג הזה, עסקים בלתי חוקיים גם במה שנקרא סגירה עם צו וגם בסגירות וולונטריות שזו עוד אופציה שקיימת.

תומר לוטן: אני רוצה לעבור לשקף האחרון.

תומר לוטן: אנחנו לא נפרט אותו יותר מידי, אבל אנחנו קוראים לו יעדים מבצעיים.

תומר לוטן: הכוונה כאן היא בעצם למדדי הצלחה שאנחנו שמנו למשטרה.

תומר לוטן: המשרד ושר הבט"פ הציבו למשטרה את היעדים, הם לא חלק מתוכנית 549.

תומר לוטן: 549 היא תוכנית של בניין כוח וכולי, וכאן יש יעדים שקשורים לכמה מבצעי אמל"ח עושים בחודש, כמה מבצעי איסוף עושים בכל מחוז, כמה פרשיות של פרוטקשן ייפתחו בכל אחד מהמחוזות, כמה מבצעי אכיפה בכביש אנחנו הולכים לעשות, בעיקר בדרום, עד כמה עמוק אנחנו הולכים לחדור לארגוני פשיעה מרכזיים.

תומר לוטן: אני לא רוצה לפרט על זה יותר מידי, אני רק אגיד שזה סט של מדדים שקשורים לעולם המבצעי, והם משלימים את היעדים המתודולוגיים ויעדי התוצאה שהצגנו עד כאן.

תומר לוטן: זה חלק שנמצא בתוכנית העבודה של המשטרה, והוא מבחינתנו צד משלים לכל המדדים שהצגתי קודם.

תומר לוטן: זאת הסקירה שלנו.

מירב בן ארי: בטח יהיו עוד שאלות של חברי הכנסת, אבל לפני חברי הכנסת אני רוצה לתת למנכ"ל משרד הפנים שיושב כאן וצריך לעזוב לפני.

מירב בן ארי: יאיר, בבקשה.

קריאה: אני רק מבקש שאת מספר 4, אכיפה בריונית בכביש בנגב, זה המשך הסתה של מה שקורה –

מירב בן ארי: זה לא הסתה, זה המצב בנגב.

מירב בן ארי: יש בריונות בכביש בכל המדינה, אבל בנגב יש בעיה אמיתית וקשה.

מירב בן ארי: זה בסדר גמור להסתכל לבעיה בעיניים ולהוריד בריונים מהכביש בעיקר בנגב.

קריאה: למה בעיקר?

מירב בן ארי: כי כשאני בפעם האחרונה נסעתי בתל אביב, לא זרקו עליי אבנים.

קריאה: יש בריונות בכל מקום, לא רק בנגב.

מירב בן ארי: יש בריונות בכביש בכל הארץ, בנגב יש בעיה.

מירב בן ארי: במקום לטמון את הראש בחול צריך להתעסק בה.

מירב בן ארי: גם אזרחים ערביים שנוסעים בנגב לא רוצים לחטוף פתאום אבן כי לא שמו לב איזה רכב זה.

מירב בן ארי: יש בעיה בנגב, למה להתנער מזה?

מירב בן ארי: אף משפחה שנוסעת, לא יודעים אם זה ערבים או יהודים שחוטפים את האבן.

קריאה: אני נגד זה בכל מקום –

מירב בן ארי: אז אנחנו מסכימים.

מירב בן ארי: יאיר הירש, מנכ"ל משרד הפנים, בבקשה.

מירב בן ארי: לאחר מכן משרד רוה"מ.

יאיר הירש: בוקר טוב לכולם, אני אדבר בקצרה.

יאיר הירש: מבחינת הפעולות המתוכננות ב-2022 במשרד הפנים, הן מחולקות לארבעה נושאים מרכזיים.

יאיר הירש: הנושא הראשון הוא נושא הוצאת המכרזים, בעיקר של התשתיות הגדולות מהרשויות המקומיות.

יאיר הירש: לשאלתך, חבר הכנסת, אנחנו לא מתעסקים בתקציבים הקטנים של הרשויות, אלא בחרנו בצוות המכרזים בהובלה של משרד הפנים יחד עם החשכ"ל, יחד עם משרד האוצר, משרד המשפטים והמשטרה, לבחון איפה עיקר הפשיעה מתרכזת.

יאיר הירש: ראינו שבכל נושא התשתיות הכבדות, בנושא ההסעות, בנושא פינוי האשפה, שם הכסף הגדול.

יאיר הירש: לכן כבר בהחלטה 550 של תוכנית החומש לחברה הערבית, בחרנו להוציא את המכרזים מהרשויות ולאפשר להן להוציא את המכרזים מחוץ לרשות דרך חברה ממשלתית, דרך האשכולות של משרד הפנים ודרך –

מירב בן ארי: אתה רואה, הוא הפתיע אותך.

מירב בן ארי: אם אתם רוצים להעיר, תעירו אחרי שהוא יסיים.

יאיר הירש: סגן השר שהוא מוביל המהלך, ובזכותו הרבה מהדברים מתקדמים.

יאיר הירש: אנחנו מצליחים להגיע לשולחנות עגולים של משרדי הממשלה שחברים בעניין הזה, ובמעגל קצר – אנחנו לא חושבים שנפתור את כל הבעיות, אנחנו כן רוצים להתקדם.

יאיר הירש: המילה להתקדם היא מילה חשובה, כי בין 0 ל-100 יש עוד כמה מספרים.

יאיר הירש: אנחנו לא חושבים שבמשכ"ל או שיפעילו מחר את קבלן המשנה ושם זה לא יקרה, או אפילו בחברת ערים.

יאיר הירש: אנחנו לא חושבים שלא.

יאיר הירש: מכיוון שראינו שבפועל הכספים שמגיעים היום לרשויות הם כספים גדולים, אנחנו רוצים למקסם את התוצאות בשטח ולכן אנחנו בוחרים להכיל את זה על כל הרשויות – יש כרגע כמה סוגיות משפטיות שנדונות בעניין הזה, אבל אני מעריך שבשבועיים הקרובים –

קריאה: זה החלטה של – או של משרד הפנים?

יאיר הירש: זו החלטה של משרד הפנים בתקציבי משרד הפנים התוספתיים שמחולקים בתוכנית החומש.

יאיר הירש: משרד הפנים מחלק לרשויות מידי שנה הרבה תקציבים, כולל במענק האיזון.

קריאה: השאלה היא למה לכל הרשויות המקומיות, כאשר יש רשויות מקומיות שלא סובלות מהבעיה הזו.

קריאה: דבר שני, כולם יודעים שבדרך כלל האיומים וקבלת המכרזים האלה קורים דרך חברות קש שלא בהכרח אתם יכולים לאתר אותן בממד הארצי יותר מאשר בממד המקומי, או לאחר סחיטה של הקבלנים שזכו לאחר מעשה.

קריאה: זה מחייב לפעול נגד הפושעים ולא להוציא את המכרזים.

קריאה: אני חושבת שיש פה מגמה שתביא בסופו של דבר לא לפתרון הפשיעה, אלא לריקון הרשויות המקומיות מהיכולת שלהן להפעיל את הרשויות שלהן.

מירב בן ארי: תודה.

יאיר הירש: כשמסתכלים על התוצאות בשטח, קשה מאוד להגיד שיכול להיות יותר גרוע.

יאיר הירש: כלומר, כרגע המצב לא טוב.

יאיר הירש: כן מקצים תקציבים, אבל בפועל לא קורים דברים, לא תשתיות, לא מבני ציבור, לא מערך הסעות שבסוף מביא את התלמיד לבית ספר.

יאיר הירש: חשוב להגיד את זה.

יאיר הירש: אנחנו מנסים לסגור את הדלת בפני כל הרשויות בגלל סיבה אחת.

יאיר הירש: אנחנו רוצים לצמצם את הלחץ שמופעל היום על ראשי הרשויות, צריך להגיד את האמת.

יאיר הירש: ראשי רשויות מגיעים ומבקשים שניקח את זה מהם, הם לא יכולים לעמוד בזה.

יאיר הירש: יכול להיות שבהליך הסגירה של כולם נפגע ברשויות שפועלות מצוין, אבל כדי להוריד את מפלס הלחץ גם מהרשויות הפחות טובות, אנחנו נפגע אולי בצורה מידתית ולפרק זמן שייבחן גם ברשויות חזקות.

יאיר הירש: זה לגבי המכרזים.

יאיר הירש: כמו שאמרתי, בשבועיים הקרובים העניין יידון גם במשרד המשפטים, יש פה כמה אתגרים.

יאיר הירש: שיתוף הפעולה עם המשטרה בעניין הזה הוא הדוק, יחד עם המחלקה לאכיפה כלכלית.

יאיר הירש: אני חושב שאנחנו יכולים להיות זרוע ביצוע מאוד משמעותית, לפחות במה שקשור למשרד הפנים.

יאיר הירש: אם שאר המשרדים יצטרפו להמלצות שלנו, נשמח.

יאיר הירש: כרגע אנחנו מדברים על התקציבים הגדולים שמשרד הפנים מקצה בתוכנית החומש.

יאיר הירש: דבר שני זה הפיילוט הבין משרדי להקמת מערכי אכיפה ותביעה בשש רשויות בחברה הערבית, כרגע צוות בין משרדי עם משרד המשפטים יחד איתנו, וזה הדבר השני שיאתגר אותנו במהלך 2022.

קריאה: אכיפה באיזה נושא?

יאיר הירש: מערכי אכיפה ותביעה בתוך הרשויות המקומיות, שהן עצמן יפעילו –

קריאה: באיזה נושאים?

מירב בן ארי: השיטור העירוני נגיד זה משרד הפנים והמשרד לביטחון פנים, זה נגיד האכיפה.

מירב בן ארי: מה שאישרנו בשבוע שעבר, לא היית למרות שאתה כל הזמן בוועדה.

מירב בן ארי: אישרנו עוד תשע רשויות ערביות שיקבלו שיטור עירוני.

מירב בן ארי: זה יחד עם משרד הפנים.

יאיר הירש: זה אחד הנושאים שייקבעו באותו צוות, נוכל לטפל בהם כי המשנה ליועץ המשפטי לממשלה תנחה אותנו בגבולות הגזרה גם בתוך הדבר הזה.

יאיר הירש: מה שכן, זה יוצא בשש רשויות כדי לבחון האם ניתן להרחיב את זה גם למקומות אחרים, באילו נושאים נוכל לפעול בפועל ובכפוף להנחיות של משרד המשפטים.

יאיר הירש: הדבר הנוסף שראינו שאנחנו צריכים לפעול בו זה נושא בקרת המשרד בזמן אמת, לא לאחר שנה שכבר –

מירב בן ארי: איך אתה עושה את זה?

יאיר הירש: אנחנו הגשנו מבנה ארגוני חדש בתוך המנהל לשלטון מקומי במשרד הפנים, מי שלא מכיר, בתוך משרד הפנים יש שני מנהלים, יש את המנהל לשלטון מקומי ויש מנהל פיתוח.

יאיר הירש: בתוך מנהל הפיתוח אנחנו עושים שינוי ארגוני, הגשנו כבר את התוכנית לנציבות ולכן זה חלק מהדברים הדחופים.

יאיר הירש: זאת כדי לחזק את נושא הבקרה בזמן אמת, עם ראש אגף בכיר שיתמקד רק בזה.

יאיר הירש: עד עכשיו התקציבים והבקרה היו יחד באותו אגף.

יאיר הירש: אנחנו נפריד את זה כדי לראות איך אנחנו יודעים להשפיע בזמן אמת.

יאיר הירש: לפני שבוע עשינו פגישה במשרד הביטחון ולמדנו מהם גם על נושא מאגר הספקים, הם מראש מאשרים מי יכול לעבוד עם משרד הביטחון.

יאיר הירש: זה בתוכנית הארוכה יותר כי זה דורש יותר התארגנות.

יאיר הירש: גם בקרה בזמן אמת על פרויקטים מתוכננים, כלומר קביעת אבני דרך במהלך הפרויקט, עצירה, בחינה של מה בוצע ומה לא, ואם אפשר להתקדם.

יאיר הירש: לכן הדבר הזה שלא יהיה רק שגר ושכח, אלא באמת בקרה בזמן אמת –

מירב בן ארי: זה יהיה ב-2022?

יאיר הירש: זה יהיה ב-2022.

יאיר הירש: זה הדבר השלישי.

יאיר הירש: הדבר הרביעי מבחינתנו, שהוא חשוב ומרגש.

יאיר הירש: במשרד הפנים באגף העדות הלא יהודיות עובדים היום 300 אימאמים שמועסקים על ידי משרד הפנים, שהם הסמכות המשמעותית בשטח.

יאיר הירש: רק לפני שבוע התקיים מפגש בגליל התחתון בעקבות רצח הילד בן הארבע.

יאיר הירש: היה מפגש של כל האימאמים של משרד הפנים שבו הם דנו איך הם יכולים להשפיע על מעגלי האלימות, כמובן בחסות האגף לעדות לא יהודיות במשרד הפנים.

יאיר הירש: דיברו על החיזוק המקצועי, וצריך להגיד את האמת, גם לפעמים בתנאים של האימאמים לפעול בשטח בהוספת עוד תקנים לטובת העניין הזה.

קריאה: הם דיברו גם על המשכורות העלובות שלהם?

יאיר הירש: הם דיברו גם על המשכורות, ולא רק דיברו, אלא גם בוצעו תיקונים בפועל כדי שהם יוכלו לקבל – גם לאחר הרבה שנים של הדחקת העניין, במהלך חצי השנה האחרונה בוצעו כמה עדכונים יחד עם הממונה על השכר באוצר, על זכויות שכבר היו קיימות אך לא מומשו.

יאיר הירש: אנחנו רואים בזה נושא חשוב.

יאיר הירש: המפגש היה כמעט ארבע שעות בהובלת ראש האגף ליאור שחר.

יאיר הירש: דיברו גם על חיזוק המעמד, גם על סל הכלים המקצועי.

יאיר הירש: הם דיברו גם על זיהוי נוער שוליים, שם זה מתחיל לבעבע בשטח, וגם על התייחסות לקורבנות ומשפחותיהם כמו אותו ילד קטן שנכנס לקרב לא לו.

יאיר הירש: איך מחזקים?

יאיר הירש: דיברו על וועדות סכסוכים מקומיים וארציים, שיושב הראש יהיה אותו אימאם בכפר.

יאיר הירש: כלומר, גיבשו שם כמה רעיונות שאני מאמין שיעזרו לנו כדי לגבש את סל הכלים הגדול, והאימאמים יכולים להיות שם שחקן מרכזי.

מירב בן ארי: יפה, תודה רבה.

מירב בן ארי: חברת הכנסת ג'ידא, ולאחר מכן משרד ראש הממשלה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: תודה רבה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: בוקר טוב לכולם, ותודה על הדיון החשוב הזה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: מכיוון שאנחנו עוסקים במדדים, אני רוצה לציין שני דברים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: ראשית, כולנו שמענו על שני מעשי רצח מזוויעים שקרו במהלך השבוע הזה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: בפחות מיממה אחת נרצחו לכאורה על ידי קרובי משפחה שלהן שתי אימהות, מול הילדים שלהן.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני רוצה להגיד שאמנם אנחנו כל הזמן עוסקים בתפקיד המשטרה, הממשלה ומשרדי הממשלה בנושא של אלימות ופשע, וכך צריך להיות, אבל אני רוצה לא להקל באחריות שלנו, מנהיגי ומנהיגות הציבור הערבי, אם זה הפוליטיים, הדתיים, החינוכיים, החברתיים ואחרים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: במקום הזה אנחנו צריכים לעשות חריש עמוק, לבחון ולעשות חשבון נפש.

ג'ידא רינאוי-זועבי: בנוסף לנושא של משפחות פשע יש גם מקרי רצח מזוויעים שאנחנו עושים כלפי עצמנו, וזה לא קשור במשטרה או בנשק הלא חוקי.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני רוצה ברשותכם בשתי הדקות שיש לי לציין שבשנת 2021 נרצחו 126 אנשים, גברים, נשים וילדים במקרים מזעזעים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: יש לי את הרשימה, אני לא יכולה להקריא את כל השמות.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני כן ארצה להקריא את שמותיהם של אלה שנרצחו רק בחודש האחרון, רק בינואר.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אלה שמותיהם: עמאר אל-שייח חג'יראת בן ארבע, חוסיין אל-עיסווי בן 43, מוחמד ריפי בן 35, נור חמאד בת 21, מוחמד עמאש קדורה בן 34, רסמיה ברבור בת 28 וסוהילה ג'רושי בת 36.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני רוצה לבקש חצי דקה דומיה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: תודה רבה.

מירב בן ארי: תודה רבה.

מירב בן ארי: חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן גם צריכה לצאת, ואחרי זה משרד ראש הממשלה.

מירב בן ארי: חשוב שתשמעו את משרד רוה"מ כי הוא מתכלל את זה.

עאידה תומא סלימאן: אני אחכה, חשוב לי לשמוע.

מירב בן ארי: משרד ראש הממשלה, בבקשה.

טלל דולב: אני טלל דולב, עוסקת ביישום תוכניות חברתיות במשרד ראש הממשלה.

טלל דולב: אנחנו בתהליך הקמת מערך –

מירב בן ארי: את מונית לתפקיד הזה?

טלל דולב: אנחנו בתהליך, אני עכשיו עומדת בראש המטה לשילוב יוצאי אתיופיה ואנחנו בתהליך הקמת אגף ליישום תוכניות חברתיות.

מירב בן ארי: תתחילי בינתיים עד שתעלה המצגת.

טלל דולב: קודם כל, אני חושבת שמשרד הבט"פ והמנכ"ל, יש פה הובלה וחוד החנית של מהלך מאוד גדול, שהוא מהלך כלל ממשלתי.

טלל דולב: אנחנו ראינו גם בהצגה של המנכ"ל את התיאום הגדול שנדרש בין המשרד לביטחון פנים, משרד המשפטים, שמענו את זה גם בדבריו של מנכ"ל משרד הפנים.

טלל דולב: אני חושבת שאחד הדברים שמייחדים את התוכנית הזאת, שבאמת מדובר פה – רציתי לציין גם את סגן השר, חבר הכנסת יואב סגלוביץ’ שהתחיל לפני כולם ומהווה את ראש החץ של חוד החנית לפני המחכה.

מירב בן ארי: הוא החלוץ.

טלל דולב: כל הדברים האלה מדגימים לנו כמה דברים, וזה באמת כמה חשוב שיהיה פה מאמץ משולב של כלל משרדי הממשלה.

טלל דולב: אנחנו אומנם רוצים מאוד להתמקד באלימות, אבל אנחנו צריכים לעשות תוכנית שתגיע לאזרחים ותיגע בכל תחומי החיים.

טלל דולב: דברים כמו אמון, תחושת ביטחון אישי וירידה באלימות הם לא רק תוצר של דבר אחד, אלא תוצר של אכיפה, הגברת המשילות, טיפול מניעה וחיזוק קהילה.

טלל דולב: לכן חברו פה יחד לא מעט משרדי ממשלה שיש לכל אחד אתגרים שונים, תחת הכותרת הגדולה של אכיפה ששמענו היום הרבה מאוד.

טלל דולב: גם מבחינת בניית הכוח בשטח, גם מבחינת המבצעים הממוקדים, טיפול מניעה וחיזוק קהילה שגם שם למשרד לביטחון פנים יש תפקיד מוביל, אבל אנחנו מדברים גם על משרד החינוך, משרד הרווחה ומשרד הכלכלה.

טלל דולב: אנחנו שמים שם יעדים בתחום השיקום של צעירים חסרי מעש, שיקום אסירים שלא יחזרו לפשיעה, בתחום הפחתת האלימות בבתי ספר באחריות משרד החינוך.

טלל דולב: הרגל השלישית עליה זה נשען, והזכירו את זה גם מנכ"ל משרד הפנים וגם מנכ"ל המשרד לביטחון פנים, זה שינויים בהסדרים, בחקיקה וברגולציה, שיאפשרו למדינה ולכל המשרדים ביחד לעבוד בצורה יותר מתואמת, משולבת ומדויקת ליישום של התוכנית.

טלל דולב: אנחנו אספנו את היעדים כפי שביקשת בישיבה הקודמת מכל המשרדים.

טלל דולב: יש פה מצגת שמפרטת את היעדים של כלל משרדי הממשלה –

מירב בן ארי: אני רוצה להזכיר לך שרשות המיסים תציג ומשרד הרווחה יציג.

מירב בן ארי: תדברי באופן כללי כי הם נמצאים פה.

מירב בן ארי: ניתן להם את המקום שלהם כמו שתומר ויאיר הציגו.

טלל דולב: זאת הייתה הכוונה, שכל אחד מהמשרדים יציג את החלק שלו.

מירב בן ארי: הם מדווחים לכם?

טלל דולב: הם מדווחים לנו.

מירב בן ארי: איך אתם בתהליך?

מירב בן ארי: נגיד במסלול בטוח סגלוביץ’ אמר שיש להם ממש כל שבועיים דיון – יש לך ממש כל שבועיים את הדיון?

יואב סגלוביץ': לא, זה שני דברים שונים.

יואב סגלוביץ': זו תוכנית 549 בהיבט –

מירב בן ארי: אבל מבחינת הדיווח אליך, אתה מתכלל את האירוע של מסלול בטוח.

מירב בן ארי: הדיווח אליך הוא פעם בשבועיים?

מירב בן ארי: איך זה עובד?

מירב בן ארי: אני רוצה לדעת איך הם עובדים ולהשוות.

יואב סגלוביץ': אז אני אתן הסבר קצר.

יואב סגלוביץ': 549 היא תוכנית שמובלת על ידי המשרד לביטחון פנים ועל ידי כל משרדי הממשלה, והיא עובדת לטווח קצר, בינוני וארוך.

יואב סגלוביץ': מסלול בטוח אכן נמצא בתוך החלטה 549, אבל הוא לא חלק מהסיפור הזה.

יואב סגלוביץ': הוא במירכאות בלי משאבים, הוא כאן ועכשיו עם מה שיש.

יואב סגלוביץ': מה שאני עושה זה יותר פעילות אופרטיבית מבצעית מול מחוללי פשיעה ומול אזורים, פלוס כמה נושאים כלליים שאני מתעסק בהם והם לא נמצאים בתוך התוכנית הזאת, כמו הנושא של שוק שחור ומכרזים ברשויות מקומיות.

יואב סגלוביץ': בלי כל קשר, התוכנית הזאת היא תוכנית האב שהקטר של מסלול בטוח אמור להוביל קדימה את כולם.

יואב סגלוביץ': כרגע הוא לא מופיע פה במספרים שרואים, הוא מופיע בהחלטה ולא במספרים.

מירב בן ארי: הבנתי.

מירב בן ארי: אתה הגוף שמתכלל את משרדי הממשלה שרלוונטיים למסלול בטוח, כמו רשות המיסים, הרשות להלבנת הון –

יואב סגלוביץ': כל מה שקשור למסלול בטוח, כל משרדי הממשלה בקטע האופרטיבי הוא שם.

יואב סגלוביץ': הוא לא נמצא במצגת הספציפית הזאת.

מירב בן ארי: תגידי לנו איך מתנהלים הדיונים אצלכם במשרד רוה"מ לגבי התוכנית, איך זה עובד?

טלל דולב: אנחנו נמצאים רק בצעדים הראשונים.

טלל דולב: יש וועדה בין משרדית, כבר נקבע התאריך הראשון של ההתכנסות שלה ב-09.02.2022.

טלל דולב: אנחנו חושבים שעיקר העבודה שלנו צריכה להיות על העקרונות המרכזיים של התוכנית.

טלל דולב: אנחנו מדברים קודם כל על מיקוד העשייה בפשיעה ואלימות, כי יש משרדים שעוסקים גם בתחומים אחרים בתיאום עם החלטה 550.

מירב בן ארי: כן, אבל פשיעה ואלימות מוביל את זה סגלוביץ' עם הקטר שלו, אתם צריכים להתחיל לנשוף בעורפו במענה לבני נוער עברייניים, במענה חינוכי, בשיקום.

מירב בן ארי: הוא רץ קדימה, אני מקבלת את התמונות מהמשטרה על הדברים.

טלל דולב: אבל זה לא אצלו.

טלל דולב: אני חושבת שצריך להיות מאמץ מקביל שמשלב גם את המענים האלה, ובאמת כמו שאת אומרת לנשוף בעורפו של סגלוביץ’ עם הנושאים של טיפול, מניעה וחיזוק קהילה.

טלל דולב: אם להניח את התשתיות כדי שמה שהוא מציב בתור קטר בתחום האכיפה והציג תומר, תהיה רכבת שנוסעת לאורך זמן ובאופן יציב.

טלל דולב: תהיה וועדה בין משרדית, אנחנו עוד לא קבענו כל כמה זמן ניפגש.

טלל דולב: מה שעשינו עכשיו וזה מה שמשקף את המצגת –

מירב בן ארי: אתם צריכים להחליט כל כמה זמן אתם נפגשים.

מירב בן ארי: מי כמוך יודעת, עשית את זה גם עם יוצאי אתיופיה וגם עם 360.

מירב בן ארי: צריך לקבוע לוחות זמנים מוגדרים.

מירב בן ארי: הוועדה הזאת תקיים דיון המשך בתחילת מרץ, לפני שהכנסת תתפזר.

מירב בן ארי: אני רוצה לדעת שבאמת התקדמתם.

מירב בן ארי: אתם יושבים בתחילת פברואר, אני רוצה לדעת שהמשרדים מתקדמים ומתחילים לצאת לתוכניות אופרטיביות.

תומר לוטן: אני רוצה להתייחס לזה, ברשותך.

תומר לוטן: המבנה המשילותי של המאבק בפשיעה הוא אחד המבנים הכי מיוחדים שהממשלה הזו יצרה.

תומר לוטן: גם 549 היא החלטה מאוד מתקדמת מבחינת היחסים הבין משרדיים שלה, יש בה סדר גודל של חמישה צוותי יישום בין משרדיים ברמות שונות.

תומר לוטן: יש שכבות שונות של מעקבי יישום.

תומר לוטן: זה עוד לפני מסלול בטוח שמוסיף עוד שכבת מורכבות.

תומר לוטן: זה כמו קונגלומרט שקשה להסביר אותו, אבל אני יכול להגיד שהוא באמת מתקתק.

תומר לוטן: כמות התיאומים שאנחנו מקיימים בשבוע, פעם אחת בציר של סגן השר, פעם שנייה שלנו מול רוה"מ, פעם שלישית ציר משפטי עם בט"פ.

תומר לוטן: כמובן בתוך זה יש פרקליטות, משטרה וכדומה.

תומר לוטן: בעיניי זה חסר תקדים, ואני אומר את זה בתור אדם שמתמחה בממשל ובעבודות בין משרדיות.

תומר לוטן: אין לזה אח ורע.

תומר לוטן: ככל שנמשיך בקצב הזה, אני משוכנע שבכל רגע נתון נוכל לבוא לכאן ולתת לך תמונת מצב אמינה ומדויקת.

מירב בן ארי: אתה יודע שמאז שקבעתי את הוועדה בתחילת נובמבר אי אפשר היה לכנס אותה.

מירב בן ארי: אתה יודע שהייתה לי בעיה, אני לא אומרת את זה סתם.

תומר לוטן: זה בעיקר בגלל הקורונה.

מירב בן ארי: כן.

מירב בן ארי: שתדעו שהוועדה תנהל מעקב אחרי זה.

מירב בן ארי: עשיתי דיון בתחילת נובמבר, אמרתם 45 יום.

מירב בן ארי: התקדמתי, ואני עכשיו בסוף ינואר.

מירב בן ארי: אנחנו נבדוק בתחילת מרץ את ההתנהלות שלכם.

מירב בן ארי: מאוד חשוב לי שהתוכניות האלה ייצאו לדרך.

מירב בן ארי: עוד מילה טלל לפני שאני עוברת לעאידה.

טלל דולב: אני חושבת שאת צודקת, התפקיד שלכם פה הוא מאוד חשוב, לעין הציבורית יש משמעות גדולה גם מבחינתנו.

טלל דולב: אני חושבת שהצעד הראשון, ואפשר לראות את ההתגייסות של כל המשרדים לפירוט של כל הפעולות.

טלל דולב: לכל משרד יש לך במצגת מי שיספיק להציג את היעדים שלו, אשר צמודים לכל אחת מהפעולות בתוכנית.

טלל דולב: אחד הדברים העיקריים שאנחנו נעשה זה באמת מעקב אחר יישום וביצוע.

טלל דולב: אני מקווה שנצליח ללכת במסלולו הבטוח ולנשוף בעורפו של סגן השר.

מירב בן ארי: תודה רבה.

מירב בן ארי: חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן, לאחר מכן חברת הכנסת אורית סטרוק.

עאידה תומא סלימאן: רציתי לשאול בעניין לוח הזמנים שמתוכנן לכל המענים שרוצים לפתח.

עאידה תומא סלימאן: למען האמת, הפחד האמיתי שלי הוא שכאשר מסלול האכיפה יעבוד, והוא התחיל לעבוד כבר בהובלת סגן השר סגלוביץ’ – הוא התחיל לפעול.

עאידה תומא סלימאן: יכול להיות שיש פה ושם הערות, אבל אני יודעת מהשטח שזה התחיל לתת את אותותיו.

עאידה תומא סלימאן: חלק מארגוני הפשיעה נסו ונסעו לחו"ל.

עאידה תומא סלימאן: מצד שני, אני חושבת שכל הפעילות שאמורה ללוות את האכיפה מאוד מתעכבת ועוד לא החלה.

עאידה תומא סלימאן: כל הנושא של עבודה עם – למשל, מדברים על עו"ס קהילתי.

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שרק בשבוע שעבר פיתחו במשרד הרווחה תוכנית בה הייתי מעורבות, בכל הנושא של תוכנית עבודה קהילתית.

עאידה תומא סלימאן: זה כמעט לא קיים בפועל בתוך לשכות הרווחה.

עאידה תומא סלימאן: בלשכות הרווחה הערביות חסרים הרבה מהשירותים החיוניים ביותר כדי לגבות את העבודה.

עאידה תומא סלימאן: מצד שני, אני גם מודאגת מדרכי הפתרון שמנסים לפתח.

עאידה תומא סלימאן: אני רואה את זה כדבר מקביל למה שקורה בנושא של אלימות נגד נשים.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שהרבה מהפתרונות הם לא קשורים לעניינים המקצועיים, והם באים יותר בגישה אוריינטליסטית שמסתכלת על החברה הערבית ולא רואה את הדינמיקה שמתפתחות בתוכה.

עאידה תומא סלימאן: חייבים למצוא לזה פתרונות.

עאידה תומא סלימאן: ברגע שבאים ואומרים ברשויות המקומיות – צריך להכות באלה שפוגעים בעניין המכרזים, ולאו דווקא לקחת את הסמכויות מהרשויות המקומיות.

עאידה תומא סלימאן: כשמדברים על מאגר, מה יהיו הקריטריונים של המאגר?

עאידה תומא סלימאן: הם ייתנו אפשרות לקבלנים הקטנים בחברה הערבית להיות חלק מהמאגר, או שכל מאגר הקבלנים יהיו חברות מאוד גדולות שיכולות לענות על הקריטריונים?

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שהפתרונות צריכים לא לכבות שריפות, אלא להסתכל על זה לטווח הארוך ולבנות תשתית שיכולה להרים חברה בלי אלימות, וחברה שיש בה גם משילות פנימית, לא רק משילות של המדינה.

עאידה תומא סלימאן: כוח פנימי שיוכל להגן על החברה מהאלימות הזו.

עאידה תומא סלימאן: אני אגיד עוד משפט אחד.

עאידה תומא סלימאן: אי אפשר להתנער מהעובדה שכן יש חלק – לא לבוא ולהגיד שאנחנו צריכים להפנות לעצמנו, כן צריכים להפנות לעצמנו ואנחנו מפנים את זה כבר עשר שנים ונאבקים כדי שפתאום המדינה תתחיל לשמוע את צעקתנו.

עאידה תומא סלימאן: אלימות נגד נשים ורצח נשים, אי אפשר להתעלם מהעובדה ש-75% ממקרי הרצח של נשים ערביות לא מפוענחים.

עאידה תומא סלימאן: זה אומר שב-75% יש לך הזדמנות כמישהו שחושב לרצוח, אתה שם מולך את העובדה שיש סיכוי של 75% שתמשיך בחיים שלך כרגיל.

עאידה תומא סלימאן: יש סיכוי רק של 25% שתיתפס.

עאידה תומא סלימאן: זה אומר שאם נרצחות בשנה 20 נשים ערביות, ואכן זה המצב, 14 רוצחים, ולפעמים מעורבים יותר מרוצח אחד, מסתובבים עד היום הזה חופשיים.

עאידה תומא סלימאן: אז אל תגידו לי רק תפנו את זה, אנחנו צריכים גם משטרה מתפקדת וגם משטרה שיש בה אמון.

עאידה תומא סלימאן: לצערי הבוקר קיבלנו עוד הוכחה למה האוכלוסייה הערבית לא תמיד בוטחת בתפקוד המשטרה, ומה המשטרה יכולה לעשות.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שהגיע הזמן גם לתת דין וחשבון על איך המשטרה מתפקדת, לחשוב מאה אלף פעמים לפני ששולחים את המשטרה לסוג של מבצעים.

עאידה תומא סלימאן: כשאני כאישה רואה משטרה באה להרוס את הבית שלי או של השכנים שלי, אני לא אפנה אליה כשאהיה תחת אלימות.

עאידה תומא סלימאן: לא יהיה לי לא את הרצון ולא את האמון לפנות למשטרה.

מירב בן ארי: אז אישה צריכה לפנות למשטרה בכל מקרה שיש נגדה אלימות, גם אם הורסים את הבית הלא חוקי שבנו בכפר.

עאידה תומא סלימאן: אפשר להגיד הרבה דברים, צריך להגיד שגם נשים יהודיות לא כל כך –

מירב בן ארי: לצערי האמת היא שנשים יהודיות ונשים ערביות סופגות אלימות, והרבה פעמים לא מתלוננות.

מירב בן ארי: זה לא קשור לזה שהרסו את הבית ליד.

עאידה תומא סלימאן: את יודעת ש-70% מהנשים הערביות שנרצחו פנו או למשטרה או לרווחה בחיים שלהן?

עאידה תומא סלימאן: הן בכל זאת נרצחו.

מירב בן ארי: אמרת שהן לא פנו או פנו?

עאידה תומא סלימאן: פנו.

מירב בן ארי: אמרת לפני דקה שאין ביטחון במשטרה.

עאידה תומא סלימאן: אז לא נטיף לנשים מה צריך לעשות, נעדכן את המערכות בצורה –

מירב בן ארי: צריך לפענח רצח כל אדם, גם של נשים בוודאי.

עאידה תומא סלימאן: מאה אחוז מרציחות נשים יהודיות מפוענחות.

מירב בן ארי: יש גם עוד שאלות, אבל אני לא אכנס עכשיו לאירוע של רצח נשים.

מירב בן ארי: חברת הכנסת אורית סטרוק, בבקשה.

אורית סטרוק: תודה רבה, יש לי שתי שאלות.

אורית סטרוק: השאלה הראשונה היא על היקף המשאבים שמופנים לערים המעורבות בהקשר של הפשיעה במגזר הערבי.

אורית סטרוק: איך זה עומד באופן יחסי?

אורית סטרוק: אנחנו מבינים ששם יש יותר דיווחים.

אורית סטרוק: שאלה שנייה על העניין של הפיענוח.

אורית סטרוק: הבוקר שמעתי דיווח מאוד מזעזע, לפיו הילד או הילדה של האישה שנרצחה במשפחת ג'רושי יודע מי הרוצח, ראה את הרוצח שבא עם פנים גלויות, ולא מוכן להגיד למשטרה מי הוא.

אורית סטרוק: אני רוצה לשאול האם העובדה שיש פיענוח כל כך דל ומזעזע של מקרי רצח, נובע מחוסר שיתוף פעולה של האוכלוסייה הערבית עם המשטרה וחוסר רצון לתת עדויות ולזהות, או שזה משהו אחר?

אורית סטרוק: אם זה נובע מחוסר שיתוף פעולה, אני רוצה לשאול את חברי וחברות הכנסת הערבים האם הם מוכנים לצאת בקריאה לאוכלוסייה לשתף פעולה ולתת מידע כדי לאפשר למשטרה לפענח מקרי רצח.

אורית סטרוק: 35% פיענוח זה נתון מזעזע.

אורית סטרוק: תודה.

מירב בן ארי: אימאן, בבקשה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חייבת לענות לחברת הכנסת סטרוק.

אימאן ח'טיב יאסין: מעמידים אותנו, חברי הכנסת הערביים, במקום שאנחנו צריכים לתת את הדין והחשבון ולשאת באחריות.

אורית סטרוק: רק לגלות מנהיגות.

אימאן ח'טיב יאסין: אני לא הפרעתי לאף אחד, תנו לי להשלים את מה שאני רוצה להגיד.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו יודעים שיש בעיה כזאת שאנשים לא משתפים פעולה, לא כי הם רוצים להסתיר, אלא כי הם מפחדים על החיים שלהם, זה מה שקורה.

אימאן ח'טיב יאסין: לכן האחריות צריכה להיות על הרשויות ולא על האנשים.

אימאן ח'טיב יאסין: זו עובדה שכולנו צריכים להכיר בה כדי שנתחיל לפעול בהתאם לעובדה הזאת.

אימאן ח'טיב יאסין: הדבר השני, בקשר לאמון של הציבור במשטרה, אני חושבת שאם נתחיל למנות את הסיבות, אנחנו לא נספיק.

אימאן ח'טיב יאסין: המציאות עגומה כל כך שהאמון הזה רק ילך ויתדרדר.

אימאן ח'טיב יאסין: אם אנחנו בתוך יום וחצי עם שלוש רציחות של נשים, אימהות, אי אפשר אחר כך לחשוב אחרת.

אימאן ח'טיב יאסין: אני לא רוצה להביא דברים מהמקום האישי, סגן השר יודע מה קרה לפני שבועיים.

אימאן ח'טיב יאסין: אנשי מג"ב השתמשו בי במכסה והיה לי מזל שזה לא היה בראש שלי, אלא ברכב.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שאחרי שהראיתי לאנשים שזה היה כדור גומי ולא אבן, מאיפה אתם רוצים שיהיה לנו אמון במשטרה?

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו מדברים על חוסר פיענוח, אבל זו לא רק הסוגייה הזו.

אימאן ח'טיב יאסין: אם אנחנו נסתכל גם על העונשים שנותנים במקרה שמפענחים ומגישים כתב אישום, אנחנו נסתכל על המקסימום שנותנים ליהודי והמקסימום שנותנים לערבי.

אימאן ח'טיב יאסין: למה פתאום נהיינו רחמנים?

אימאן ח'טיב יאסין: מי שרצח, שיקבל את העונש המקסימלי.

אימאן ח'טיב יאסין: למה עושים את זה כלפי הנשים הערביות?

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו שוב הולכים סחור סחור מסביב לבעיה.

אימאן ח'טיב יאסין: כולנו נהפכנו לפרופסורים בסוגיית האלימות בחברה הערבית.

אימאן ח'טיב יאסין: העניין העיקרי הוא מה אנחנו באמת רוצים בפועל.

אימאן ח'טיב יאסין: אני יודעת שזה תהליך, ואני יודעת שאי אפשר לפתור את כל הבעיות בפעם אחת, אבל צריך להיכנס באינטנסיביות לדברים ובדרך לא לעשות טעויות יותר גרועות שיביאו לעוד התרסה בתוך החברה.

אימאן ח'טיב יאסין: גם הנושא של העסקים הקטנים, צריך לטפל בו בצורה אחרת ולא לקשור הכל לנושא של פשע, ארגוני פשע ואלימות.

אימאן ח'טיב יאסין: יש לנו מצב כלכלי, חברתי ובריאותי מספיק קשה, ולא צריך להוסיף עוד יותר.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שצריך לשים את זה על השולחן ולתת פתרונות, במיוחד שיש תשתית מתאימה בתקופה הזאת למתן פתרונות.

מירב בן ארי: תודה רבה.

מירב בן ארי: נציג משרד המשפטים רוצה להתייחס?

האני ואקד: אני האני ואקד, אני הממונה על פעילות משרד המשפטים בחברה הערבית.

האני ואקד: בנוסף על הדברים שאמרו המנכ"לים ומה שאמרה טלל על התוכנית הנרחבת לגבי 549, רציתי לציין עוד כמה דברים קטנים.

האני ואקד: אנחנו חלק בהרבה מאוד מהפעילות הזו, אבל כמה דברים קטנים שכדאי לשים לב אליהם.

האני ואקד: נגענו בהם קצת בנושא של שיקום.

האני ואקד: משרד המשפטים נמצא שם גם בנושא של תגבור הסנגוריה הציבורית, בכל הנושא של מתן שעות ייעוץ בהיבטים האלה, כמובן גם בנושא של בחינת דרכים נוספות לחלופות מאסר, גם להגביר את השימוש בכל העניין של בתי משפט קהילתיים, כל הנושא של טיפול בנוער, יאיר אולי יפרט קצת יותר לגבי הטיפול בנוער.

האני ואקד: משרד המשפטים נדרש גם לדברים האלה, כמובן בצד נושא האכיפה שדיברנו עליו כאן בהרחבה.

האני ואקד: צריך לשים לב גם לזה.

מירב בן ארי: תודה רבה.

מירב בן ארי: שמעתי דברים מאוד טובים על בתי המשפט הקהילתיים, אני גם אלך לבקר שם.

מירב בן ארי: יאיר, תמשיך.

קריאה: צריך גם לשים לב לדברים אחרים שנאמרו על הטיפול והקידום –

מירב בן ארי: כן, שמעתי את זה, אל תדאג.

קריאה: כפי שדיברנו בדיונים קודמים וכפי שאדבר בדיון הקרוב.

מירב בן ארי: נכון מאוד, שמעתי גם את זה.

מירב בן ארי: זה לא עבר מעליי.

יאיר לנג: בוקר טוב, אני יאיר לנג מפרקליטות המדינה, מנהל תחום תכנון ואסטרטגיה ביחידת הניהול.

יאיר לנג: מנכ"ל המשרד לביטחון פנים ומשרד ראש הממשלה כבר הציגו את מירב הפעולות שאנחנו מבצעים ביחד.

יאיר לנג: כל הפעולות והמדידות לגבי אמל"ח, אלימות ורצח תואמו בין פרקליטות המדינה לבין הבט"פ ומשרד המשפטים בעבודה מאומצת.

יאיר לנג: אני חייב להגיד שאני מברך על הקשר הטוב שיש בין הצוותים שעובדים במשותף, יש עדכון שותף בין כל צוותי העבודה.

יאיר לנג: אנחנו ממשיכים לעבוד יחד ונביא את הדיווחים –

מירב בן ארי: אתה יודע שהרבה פעמים כשמגיעים לשוטרים בשטח ושואלים אותם על העניין של המלחמה בפשיעה, הם אומרים שהם חוזרים מהר מאוד לפעילות עבריינית ושהפרקליטות לא מספיק מחמירה בענישה.

מירב בן ארי: אני מסתובבת הרבה בשטח, אומרים לי שהמשטרה עושה ומגישה, אבל הבעיה היא שזה תמיד חוזר.

מירב בן ארי: הרצידיביזם הזה, בגלל זה גם אמרתי לטלל שמכירה מעולה את פעולות השיקום של נוער – מה עושים?

מירב בן ארי: אין מישהו שאני מגיעה אליו ביישוב או כפר שלא אומר לי שהוא הולך ומשתחרר.

מירב בן ארי: עאידה דיברה על עסקת טיעון לרוצח, אבל גם מישהו שנמצא בעבירות של פשיעה, של סמים או אמל"ח, כל הזמן חוזר.

מירב בן ארי: השאלה שלי היא האם הפרקליטות מבינה את האירוע ואת גודל השעה?

מירב בן ארי: הרצידיביזם הזה הוא פשוט מכה אמיתית.

מירב בן ארי: לוקח עורך דין טוב וחוזר.

קריאה: שאלה נוספת אבל בכיוון הפוך, האם הפרקליטות לוקחת בחשבון גם את שאלת הצפיפות בבתי הסוהר, את החלופות ואת החלופה הגרועה הקרויה שחרור מנהלי?

קריאה: צריך לראות הכל באיזון, לכן שאלתי קודם על חלופות המעצר.

קריאה: גם אם נדון אותו לשלוש שנים במקום שנה וחצי, בסוף הוא ישתחרר ויחזור.

קריאה: אני מקווה שהוא לא יחזור אם יהיו פעולות מתאימות לשיקום האסירים.

קריאה: אנחנו מציעים מה שנקרא ראייה כוללת שמאוד דרושה כאן.

איימן עודה: האם יש נתונים לתקופת המאסר, לתקופת העונש של אנשים שנתפסו?

יאיר לנג: אני אנסה לענות לכל דבר בנפרד.

יאיר לנג: לשאלת יושבת הראש, פרקליטות המדינה מבינה את גודל השעה.

יאיר לנג: כחלק ממאמץ הפרקליטות לטיפול בבעיות פשיעה מיוחדות שעולות במגזר הערבי, הפרקליטות מקימה צוותי עבודה פרטניים בכל מחוז שיתמקצעו בתחומי הפשיעה המיוחדת או הקלאסית במגזר הערבי.

יאיר לנג: המטרה היא לתת מעין טיפול הוליסטי גם בתחום האכיפה הפלילית, גם בתחום האכיפה הכלכלית וגם בתחום האכיפה האזרחית, כדי להתמקצע בנושא הזה במטרה להגיד לפתרונות יותר טובים.

יאיר לנג: אני מקווה שנראה את התוצאות גם בעלייה באחוזי ה –

מירב בן ארי: אנחנו נבדוק את זה מבחינת עלייה במספר התיקים, וגם בעניין השחרורים.

מירב בן ארי: זה מטריד אותי מאוד.

יאיר לנג: לגבי שאלתו של חבר הכנסת, הפרקליטות בהחלט מתקדמת לכיוון עולמות של שיקום והעברה למסלולים קהילתיים, כדוגמת בתי משפט קהילתיים.

יאיר לנג: אני יכול לציין את דו"ח למברגר שהתעסק בנושא הזה.

יאיר לנג: אנחנו מבינים את הקושי, וכחלק מהמשימות שלקחנו על עצמנו בהחלטת הממשלה זה להגדיל את כמות הנאשמים שנפנה להליכים בבתי משפט קהילתיים.

מירב בן ארי: בסדר.

יאיר לנג: לגבי שאלה של חבר הכנסת עודה, לי אישית אין נתונים לגבי הנושא הזה.

יאיר לנג: אני יכול לציין את מחלקת הנתונים אצלנו ביחידת הניהול שאוספת נתונים על דברים דומים.

יאיר לנג: יש לנו מחלקת חקר ובקרה שעוסקת בשאלות חקר ובקרה שאפשר להציג בפניה את השאלה ולקבל נתונים.

יאיר לנג: לצערי, אני לא יכול לענות לך באופן פרטני כרגע על השאלה כי אין לי את הנתונים פה.

מירב בן ארי: אז תדאג להביא את הנתונים.

מירב בן ארי: אני רוצה לשמוע את משרד הרווחה, בבקשה.

גיא להב: שמי גיא להב, אני ראש מטה מנהל שירותים חברתיים ואישיים ומנהל תחום פרויקטים.

גיא להב: ראש המטה איריס פלורנטין הייתה אתנו בדיון ונאלצה לצאת, אני מתנצל בשמה.

גיא להב: אני לא רואה כרגע את המצגת, אבל אוכל להזכיר את המענים של המשרד.

גיא להב: הם עוסקים בעיקר בתחומים של נוער, צעירים, התמכרות וחוסן קהילתי עליהם נשים דגש במסגרת ההחלטה.

גיא להב: אני אציין שאנחנו רואים יחד עם ההחלטה הזו את החלטה 550 שיש בה לא מעט מענים שיש לנו ממשקים גם בנושאים שקשורים לאלימות בעולמות הרווחה.

גיא להב: לא יהיו כפילויות, זה החלטות שמבחינתנו משלימות אחת את השנייה.

גיא להב: בתחומים של נוער, יש לנו את המיתרים שאנחנו מתכננים להקים, מסגרות יום תומכות רב תחומיות שנותנות מענה לנערים שמנותקים ממסגרות שונות, ויכולות לשמש כחלופת מאסר.

גיא להב: הן עוסקות בהכשרה והכנה של אותם הנערים למקצועות ולתעסוקה.

גיא להב: יש לנו שלושה מענים מתוכננים לגבי צעירים, שנות מעבר, מענה לצעירים חסרי מעש ואיתור וליווי במקומות בילוי ופנאי.

גיא להב: שלושת המענים האלה שמים דגש על ייצור ראיית עתיד של אותם צעירים, הכשרה שלהם להשכלה ולתעסוקה, בעצם לתת להם מסגרות שנותנות להם עשייה במהלך היום ומחברות אותם למסגרות המשך.

גיא להב: המדדים שבחרנו בודקים את החיבור למסגרות ההמשך, בסופו של דבר, ואת ההצלחה להישאר לאורך זמן בתוכניות הטיפוליות שנקבעות.

גיא להב: מלבד זה, יש מרכזים להתמכרות בקהילה, יקומו מרכזים אמבולטוריים שאמורים לתת –

מירב בן ארי: אנחנו יודעים מה המרכזים, כתוב לנו במצגת.

מירב בן ארי: איפה אתם עומדים מבחינת יציאה לדרך?

מירב בן ארי: אני רואה את כל התוכנית.

מירב בן ארי: איפה זה עומד?

גיא להב: כמו שטלל הזכירה, יש כינוס ראשון של הצוות ב-09.02 ושם נדון בזה.

גיא להב: מבחינתנו, אנחנו לא חיכינו לדיון הזה.

גיא להב: אנחנו כן מכינים מאחורי הקלעים קולות קוראים והכנה לקראת יציאה לשטח עם כל הקריטריונים של המשרד.

גיא להב: ברור שהפריסה היא תלות בגודל התקציב שיש בהחלטת הממשלה, ולא נוכל לאפשר פריסה מלאה –

מירב בן ארי: אבל יש לך כבר תקציב ל-2022 לאותם מרכזי רווחה, שיקום ונוער בסיכון.

מירב בן ארי: אני ראיתי במשטרה את הפרויקט שהולכים לעשות ברשויות.

מירב בן ארי: אני אגיד לך מה, הצעד להצלחה עם המשטרה הוא ביחד איתכם.

מירב בן ארי: גם משרד המשפטים חשוב.

מירב בן ארי: אני מבקשת שלדיון הבא שיתקיים בתחילת מרץ איריס פלורנטין תגיע, אני מכירה אותה ומאוד מעריכה אותה, ותראה לנו במצגת מסודרת מה הולך להיות, איזה ערים הולכות לקבל, מה התוכניות.

מירב בן ארי: אני מודה לך שהצטרפת בזום וזה בסדר, יש לנו פה הגבלות קורונה.

מירב בן ארי: בעזרת השם במרץ זה קצת יירגע ותגיעו לפה עם מצגת מקצועית.

מירב בן ארי: הדרך לסייע למשרד לביטחון פנים היא יחד עם משרד המשפטים ומשרד הפנים.

מירב בן ארי: משרד הרווחה בפעילות רצינית, גורפת, בערים, בכפרים, באיזה מרכזים, כמה מרכזים.

מירב בן ארי: אנחנו רוצים לראות עבודת עומק.

מירב בן ארי: בסוף אם זה לא יעבור, אפרופו מה שטלל אמרה, סגלוביץ’ יצא לדרך ואתם מאחורה כמשרדים.

מירב בן ארי: משרד הרווחה חייב להיות כאן עוגן רחב מאוד ומקצועי.

מירב בן ארי: אם צריך נזמין את מנכ"לית המשרד.

מירב בן ארי: אנחנו רוצים לראות דיון רציני במשרד, זה מאוד חשוב לי ולחברי הכנסת.

מירב בן ארי: אני מבקשת שזה יגיע למשרד הרווחה ובתחילת מרץ יבואו לפה כמו שצריך.

מירב בן ארי: נושא כזה מרכזי, לי באופן אישי, זה התחום ממנו באתי.

מירב בן ארי: אתה יכול להביא שוטרים, אבל בסוף אם אנחנו רוצים לראות את הנוער הזה חוזר, זה רק באמצעות עבודת רווחה.

מירב בן ארי: תודה רבה, נעבור למשרד החינוך.

חוסאם דיאב: שלום לכולם, אני רוצה להתחיל ולומר שתלמיד ערבי כשאר תלמידי מערכת החינוך מתמודד עם אתגרים מסוגים שונים, כולל אתגרים לימודיים, חברתיים ורגשיים.

חוסאם דיאב: תפקיד מערכת החינוך להקנות לתלמיד כלים כדי שיתמודד בהצלחה עם האתגרים ויוכל להשתלב בהצלחה בחיים האזרחיים, הם בתחום האקדמי והן בתחום התעסוקה.

חוסאם דיאב: למרות כל הבעיות שסובלת ממנה מערכת החינוך הערבית, אני יכול לציין את חצי הכוס המלאה.

חוסאם דיאב: מערכת החינוך הערבית בעשור האחרון הצליחה להעלות את אחוז הזכאות לבגרות ב-20%, מ-47% ב-2012 לכמעט 70% ב-2020.

חוסאם דיאב: גם אחוז תעודת הבגרות האיכותית שמאפשרת לתלמיד להיכנס לאקדמיה הישראלית גם עלה בעשור האחרון ב-20%.

חוסאם דיאב: יחד עם זאת, צריך לזכור שמערכת החינוך הערבית סבלה רבות בגלל הקורונה.

חוסאם דיאב: כולם זוכרים שהקורונה התפשטה רבות בחברה הערבית, והרבה יישובים ערביים הוגדרו כאדומים.

חוסאם דיאב: בשל כך, בתי ספר היו סגורים לתקופה ארוכה.

חוסאם דיאב: כתוצאה מכך נוצר פער משמעותי בתחום הרגשי חברתי, וזה בא לידי ביטוי באלימות ודברים מסוג זה.

חוסאם דיאב: אנחנו בחברה הערבית במשרד החינוך, יחד עם וועד ראשי הרשויות וגופים נוספים מהחברה הערבית, גיבשנו תוכנית חומש לחברה הערבית ל-2026.

חוסאם דיאב: זה כולל גם את הטיפול באלימות.

חוסאם דיאב: לתוכנית הזו הוגדרו ארבע מטרות מרכזיות, העלאת תחושת המוגנות של התלמידים וצמצום המעורבות שלהם באירועי אלימות, צמצום הנשירה הסמויה והגלויה, עבודה על אקלים חינוכי מיטבי והגברת החוסן של הצוות והיכולת שלו לתת מענה למקרי אלימות.

חוסאם דיאב: היום לא כל מורה מסוגל לתת מענה לתלמידים.

חוסאם דיאב: כדי לפרט את התוכנית, נמצאים איתי גברת ורד גיל מאגף שפ"י ומר חיים מויאל –

מירב בן ארי: אני מתנצלת, אבל הזמן שלנו קצר.

מירב בן ארי: אנחנו נמשיך איתם בפעם הבאה.

חוסאם דיאב: ברשותך, בקצרה.

מירב בן ארי: אז ממש בדקה, אני חייבת להתקדם.

חוסאם דיאב: אז כל אחד יציג בדקה.

מירב בן ארי: אנחנו רואים גם במצגת את התוכנית של משרד החינוך, גם של הרווחה דרך אגב.

ורד גיל: אני יכולה להוסיף במספר משפטים, שבעצם כשאנחנו מדברים על התוכנית שלנו אנחנו מדברים על הרחבה של המענים החברתיים והרגשיים, הרחבת שעות ליועצים ומעטפת רחבה יותר של הפסיכולוגים החינוכיים, כדי לתת מענה ליכולות של איתור וזיהוי של תלמידים ונוער בסיכון.

ורד גיל: אנחנו מדברים גם על מתן כלים לצוותי חינוך להתמודד עם המצב של ה –

מירב בן ארי: זה מה שבעצם כתבתם לדיון היום.

ורד גיל: כן, יש לנו שם מספר שקפים שמפרטים את התוכנית שלנו, שמדברת על השירות הפסיכולוגי ייעוצי ותוכנית שמדברת על –

מירב בן ארי: זאת תוכנית ממש רצינית, גם את הרווחה אני רואה.

מירב בן ארי: אני חושבת שאולי אנחנו –

ורד גיל: תרצי שנציג בפעם הבאה בפירוט?

מירב בן ארי: כן, זה ממש מפורט.

מירב בן ארי: אני רואה את מספר התלמידים, סקר יועצות – אולי אפילו נעשה את זה יחד עם וועדת החינוך במשותף.

ורד גיל: מה שתרצי.

ורד גיל: זו ממש תוכנית מפורטת.

מירב בן ארי: אוקי.

מירב בן ארי: ורד, יש כאן תוכנית מפורטת וארוכה.

מירב בן ארי: אני אדבר עם יו"ר וועדת החינוך ואני חושבת שנעשה את זה כמו שצריך, גם עם ראשי רשויות.

ורד גיל: מה שאת מחליטה זה בסדר גמור.

מירב בן ארי: לדעתי זה מה שנעשה גם עם הרווחה.

מירב בן ארי: תודה לך ולחוסאם.

מירב בן ארי: אני רוצה לשמוע את רשות המיסים, משטרה וסיכום עם סגלוביץ’.

ניר מקלר: אני ניר מקלר, מנהל אגף חקירות.

ניר מקלר: רשות המיסים פועלת בשיתוף פעולה עם משטרת ישראל ויחידות הממשלה האחרות על כלל מערכיה, אם זה חקירות, שומה, ניהול ספרים וגבייה נגד ארגוני הפשיעה ומחוללי הפשיעה שמבצעים במקביל גם עבירות מס.

ניר מקלר: אנחנו עושים את זה מתוך הבנה שהמניע הכלכלי, עבירות המס, החשבוניות הפיקטיביות מתדלקים את הפשיעה בחברה הערבית.

ניר מקלר: אנחנו נפעל בהתאם ליעדים שהוצבו על ידי משטרת ישראל, ובנוסף ניתן כיסוי אזרחי ו- בשילוב שולחנות עגולים, בהתאם להחלטת הממשלה.

ניר מקלר: אנחנו מתכוונים לקלוט תקנים וטכנולוגיות על מנת לאפשר לנו לבצע את הפעילות הזאת בצורה טובה יותר.

מירב בן ארי: יש לך תקציב לטכנולוגיות?

ניר מקלר: כן, קיבלנו תקציב לטכנולוגיות במסגרת ההחלטה.

מירב בן ארי: אוקי.

מירב בן ארי: מי מדבר מהמשטרה?

מיכל דיין: מיכל דיין, ממלאת מקום ראש מחלקת אסטרטגיה באגף התכנון במשטרה.

מיכל דיין: אנחנו במשטרת ישראל שמנו כיעד מרכזי את הנושא של מיגור האלימות והפשיעה בחברה הערבית.

מיכל דיין: היעדים והמדדים שהוצגו על ידי המנכ"ל הם למעשה יעדים שגובשו באופן משותף יחד איתנו ועם הפרקליטות.

מיכל דיין: אנחנו במשטרת ישראל מבצעים גם סקרים ברזולוציה של תחנות כדי לזהות ולבחון את בעיות השורש במגזר הערבי, על מנת לטפל טוב ככל האפשר.

מיכל דיין: אנחנו נמצאים בתהליך שממש בשבועות הקרובים יהיה מוסדר לסקרים לציבור.

מירב בן ארי: אני אהבתי את פתיחת הדברים שלך, ככה גם צריך להיות בפרקליטות, שרואים את זה כמשימת העל של פשיעה במגזר הערבי.

מירב בן ארי: סגן השר יואב סגלוביץ’, בבקשה.

יואב סגלוביץ': חשוב בסיכום להגיד את ההתחלה שוב.

יואב סגלוביץ': יש שתי תוכניות ממשלתיות גדולות מאוד, אחת היא 550 והשנייה היא 549 שסקרו פה היום.

מירב בן ארי: 550 זה המשרד לשוויון חברתי?

יואב סגלוביץ': 550 זה כל הסיפור הכולל של תשתיות, חינוך, רווחה, בריאות.

יואב סגלוביץ': ל-549 יש שני מרכיבים, יש את מרכיב האכיפה שחלקים ממנו המנכ"ל תומר הציג, וחלקים נוספים שהם החלקים יותר רכים שחלקם בשילוב משרד הבט"פ וחלק בתיאום למניעת פשיעה.

יואב סגלוביץ': כל כולו מכוון למאבק בפשיעה.

יואב סגלוביץ': בלי כל קשר לזה, על מנת שלחברי הכנסת יהיה ברור, יש את התוכנית של מסלול בטוח שנמצאת בתוך החלטת הממשלה.

יואב סגלוביץ': היא תוכנית שבאה כאן ועכשיו, עם מה שיש.

יואב סגלוביץ': אני בזמנו הייתי בוועדה לפני שהתחלנו, אז אני אתן תזכורת איפה אנחנו עומדים, איפה הדברים מתחברים.

יואב סגלוביץ': בסוף יש חיבור.

מירב בן ארי: חד משמעית, זה נראה ככה.

יואב סגלוביץ': ביום ראשון האחרון זה היה שלושה חודשים מאז שהתחלנו את הפעילות הזו.

יואב סגלוביץ': אם נלך שקף אחד קדימה, תראו שהצוותים שמתעסקים בזה הם צוותים שונים ודומים.

יואב סגלוביץ': הם שונים כי הם בסוף מרכזים חלק גדול מהאנשים.

יואב סגלוביץ': לדוגמה, אם תיקחו פה את הצוות המשפטי בצד ימין למעלה, אז לדוגמה המשרד לבט"פ מובילים עם משרד המשפטים את הנושא של -, עם משרד הכלכלה את הנושא של -עם משרד המשפטים.

יואב סגלוביץ': הנושא של חברות שמירה נמצא שם, עונש מינימום היה שם.

יואב סגלוביץ': כלומר, יש צוות שלם שבחלקו אני עובד ישירות מול משרד המשפטים, חלקו אני מתאם מול תומר לדוגמה ממשרד המשפטים.

יואב סגלוביץ': בסוף זה יוביל שינויי חקיקה מהירים, שבטווח קצר ייתנו כלים.

יואב סגלוביץ': כמו שנתתי לדוגמה פה, אותו דבר בנושא רשות המיסים.

יואב סגלוביץ': יש מנוע הפעלה מבצעי, כל יום חמישי בבוקר מתיישבים כל ראשי רשויות האכיפה לתכנן את השבוע הבא, שבועיים קדימה ועוד חודש, ובודקים מה עשינו בשבוע הקודם.

יואב סגלוביץ': עבודת המטה מורכבת מפגישה עם כל הרפרנטים בהקשרים האלה.

יואב סגלוביץ': בכל ריבוע שיושב פה יש מציג בכיר, ראש רשות המיסים, ראש אגף חקירות במשטרה, עמית מררי המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, אלון אלטמן המשנה לתפקידים מיוחדים.

יואב סגלוביץ': כל יום חמישי נפגשים ועושים תכנון אופרטיבי.

יואב סגלוביץ': זה סיפור אחד.

יואב סגלוביץ': הסיפור השני זה שני צוותים נפרדים שנמצאים פה.

יואב סגלוביץ': על חלק מהדברים דיבר מנכ"ל משרד הפנים, כי בתור מנכ"ל משרד הפנים יש לו המון דברים שתומכים ב-549.

יואב סגלוביץ': במה שקשור אליי, יש שני נושאים שאני מתעסק איתם.

יואב סגלוביץ': הראשון זה נושא המכרזים ברשויות המקומיות.

יואב סגלוביץ': לא ניכנס לפירוט של העניין, עדיין אין החלטה סופית.

מירב בן ארי: הבנתי, ראיתי גם את הוויכוח.

יואב סגלוביץ': עוד אין הכרעה.

יואב סגלוביץ': אני שותף בצוותים האלה.

יואב סגלוביץ': הדבר השני זה צוות שעומד בראשו מנכ"ל משרד הפנים שעוסק בשוק שחור בשני כובעים, מה לעשות מול השוק השחור במדינת ישראל, ופה יהיו החלטות דרמטיות בתקופה הקרובה.

יואב סגלוביץ': הדבר השני הוא מה לעשות מול אנשים שהיום לא יכולים לקבל משכנתאות או הלוואות מאחר והקרקע לא רשומה על שמם בחברה הערבית.

יואב סגלוביץ': אלה שני צוותים שגם בהם אני עוסק בטווח הזה של תוכנית מסלול בטוח, רק בשביל לסבר את האוזן לאנשים שיושבים.

יואב סגלוביץ': נגמרו שלושה חודשים, אני מנצל את ההזדמנות שהוועדה יושבת פה.

יואב סגלוביץ': הגדרנו כ-500 עבריינים שאנחנו רוצים להתעסק איתם או לטפל בהם טיפול משפטי.

יואב סגלוביץ': מתוכם נגד 108 כבר הוגשו כתבי אישום, ו-83 אסורים עד תום ההליכים.

יואב סגלוביץ': למעלה מ-200 רכבי יוקרה נתפסו על ידי רשות המיסים, המשטרה במקביל תפסה עוד 50 בפעילות משולבת.

יואב סגלוביץ': נכסים שנתפסו הם בהיקפים של 140,000,000 ₪ ב-30 מבצעי אכיפה.

יואב סגלוביץ': אם אתם רואים פה, המשנה לפרקליט המדינה עורך דין אורית קוטב מרכזת שולחנות עגולים.

יואב סגלוביץ': היו 30 שולחנות עגולים ב-27 יישובים שונים.

יואב סגלוביץ': רשות המיסים מתרכזת גם בנושא הנש"פים שלא טופל הרבה שנים נכנס פנימה.

יואב סגלוביץ': עשו כבר בקרות בחברה הערבית ב-18 נש"פים.

יואב סגלוביץ': סכומים גבוהים מאוד נתפסו שם.

יואב סגלוביץ': חשוב לי לסיים בזה שאין גורם במדינת ישראל, ברשויות או בכלל, שלא שותף.

יואב סגלוביץ': אני לא צריך להשתמש בכוח או סמכות ולא להתקשר לאף אחד לייצר שיתופי פעולה.

יואב סגלוביץ': כולם מגויסים, כולם שותפים.

יואב סגלוביץ': אני אומר כולם, ופה אני רוצה לפתוח פתח לגורמים האזרחיים.

יואב סגלוביץ': זה לא נעשה מעל ראשם של ראשי הרשויות.

יואב סגלוביץ': דרך אגב, גם הצוות של המכרזים - חאלד חוגיראת הוא נציג של וועד ראשי הרשויות הערביות, הם בחלק מהצוותים.

יואב סגלוביץ': כלומר, הדברים לא נעשים מעל הראש של אנשים, אלא בשיתוף.

מירב בן ארי: נכון, אמרת את זה גם כשהתחלת.

יואב סגלוביץ': הם בתוך התוכנית מסלול בטוח, אני בקשר איתם כל הזמן.

יואב סגלוביץ': הדבר הזה לא נופל מלמעלה למטה בלי שיתוף פעולה, גם בתחומים המבצעיים.

מירב בן ארי: תודה, ותודה שהצטרפת.

מירב בן ארי: אתה בקו מאוד ישיר.

מירב בן ארי: אמרת את הדברים כשהצגת את התוכנית, לא ללכת על הראש אלא לעבוד בשיתוף.

מירב בן ארי: אחרי שלושה חודש יש כבר תוצאות בשטח, וזה חשוב.

מירב בן ארי: תומר, עוד מילה שלך לפני שאני מסכמת?

תומר לוטן: תודה על הדיון החשוב הזה.

תומר לוטן: אני חושב שהדרך הכי טובה לתאר את התוכנית הממשלתית, עם קשר ובלי קשר למסלול בטוח, זה כמו פרח עם עלי כותרת.

תומר לוטן: יש בלב האירוע פעולות מרכזיות, יש את המדדים שהצגנו היום, מה שאני הצגתי בתחילת הדיון, אלה מדדי הניהוג העיקריים שאיתם כולם עובדים.

תומר לוטן: כל עלי הכותרת שהוזכרו ברווחה, בפרקליטות, ברשות המיסים, משרד הכלכלה ושאר הגורמים, אמורים בסופו של דבר לתמוך באוטוסטרדה הזאת, כאשר יש לה מדדי על שהוצגו קודם.

תומר לוטן: לצד זה כפי שראיתי גם במצגות שפורסמו כאן, לכל אחד מהמשרדים יש סדרה מפורטת של מדדי מיקרו, נקרא לזה ככה.

תומר לוטן: אני כמובן מברך על הרצון של הוועדה לעשות זום אין על כל אחד ואחד.

תומר לוטן: אני רוצה להתייחס לשתי הערות שעלו כאן

תומר לוטן: מצד חברי הכנסת והן חשובות, בהקשר למהירות התהליך, הרצון של כולם לראות את הדברים קורים מהר.

תומר לוטן: ראשית, אני חושב שהסיפור שהציג הסגן מבטא את העובדה שיש יד אחת שרצה מהר ועושה מבצע ממשלתי מעכשיו לעכשיו, עם מיצוי משאבים בהיקף גדול והפעלת כוח גדול.

תומר לוטן: כל מה שמופיע ב-549 זה בניין כוח, ולו לפעמים לוקח זמן.

תומר לוטן: גיוס 800 שוטרים לא קורה מהיום למחר, הפעלת שיטור עירוני ביישובים, כדי להפעיל אותם מחר בבוקר אנחנו צריכים שבועות ארוכים של הכנה, חקיקות, עיר בטוחה שתכף נתייחס לזה פרטנית.

תומר לוטן: כל אחד מהמרכיבים האלה יבשיל במהלך 2022 לפי גאנט שאנחנו עובדים אתו והוא כרגע עומד בזמנים.

תומר לוטן: אנחנו ללא חריגות, ואני מקווה שנצליח לראות את כל התהליכים האלה ממומשים כצפוי.

תומר לוטן: נשאלתי לגבי הערים המעורבות, לצערי חברת הכנסת סטרוק יצאה אבל אני אגיד את התשובה –

מירב בן ארי: אני שולחת לך גם את הסקר שראינו אצל ראש העיר, נזכרתי עכשיו שלא שלחתי לך.

תומר לוטן: בסדר גמור.

תומר לוטן: לגבי השאלה על כמות המשאבים שמושקעים בערים המעורבות, בתוך 549, 63,000,000 ₪ מושקעים לטובת הקמת עיר בטוחה בעכו ובלוד, זה לשנת 2022.

תומר לוטן: עוד מילה אחרונה לגבי מה ששמענו פה מהרבה חברי כנסת על התסכול שקשור לפערי הפיענוח בעיקר של מקרי רצח, אבל לא רק.

תומר לוטן: אנחנו מסכימים עם זה, זאת הסיבה שהפיענוח הופיע כאן כאחד המדדים המובילים והחשובים.

תומר לוטן: יש הרבה מאוד סיבות לפערי הפיענוח, לא רק שיתופי פעולה אלא גם אמצעים ויכולות של המשטרה בהם אנחנו מטפלים.

תומר לוטן: אני מדבר על אמצעים, למשל כמו חוק החיפוש שאמור להגיע בקרוב לכנסת כדי לאפשר למשטרה להשתמש בראיות בצורה טובה יותר כדי להגיע לפיענוחים.

תומר לוטן: כלומר, זה גם כלים חקיקתיים, גם כלים טכנולוגיים וגם כלים של הון אנושי ומשאבים.

תומר לוטן: חלק מהדברים נעים בציר של רכש, לצורך העניין מכרזים, תהליכים וכדומה, חלק מהדברים נעים בציר של גיוס, וחלק מהדברים יצטרכו לעבור כאן בכנסת, אני מקווה שמהר.

תומר לוטן: חלקם הוזכרו על ידי הסגן וחלקם על ידי אחרים.

תומר לוטן: בסופו של דבר הם מוכוונים להגביר את היכולת של המשטרה ועולם אכיפת החוק לממש את התפקיד שלו.

תומר לוטן: אחרי שאמרתי את כל זה, המדד הוא פיענוח.

תומר לוטן: אמרתי את זה בצורה ברורה, הצגנו את זה פה במצגת וזאת ההתחייבות שלנו, להגביר את הפיענוח ב-12% ברצח וב-10% בדברים האחרים.

מירב בן ארי: תודה.

מירב בן ארי: אני אתן לרות וסרמן-לנדה, כי היא מתחילת הדיון בזום.

מירב בן ארי: רות, ממש בדקה, יש לנו דיון פה ממש עוד דקה.

מירב בן ארי: בבקשה.

רות וסרמן לנדה: תודה לכולכם ותודה על הדיון החשוב.

רות וסרמן לנדה: הקשבתי לכל הדוברים, ויש לי רק שתי הערות.

רות וסרמן לנדה: אחת, לגבי מהירות תהליכי החקיקה, אין ספק שחקיקה זה דבר שלוקח המון זמן.

רות וסרמן לנדה: תומר, אתה התייחסת לזה כרגע, אבל אני רוצה להציע למשל בחוק הפרוטקשן, באפשרות לבצע חיפושים ללא צו בית משפט, בדברים מהסוג הזה שמונעים את הרצח הבא למעשה ואת הפיענוח בעיקר.

רות וסרמן לנדה: הדברים האלה יכולים להתבצע במהירות יותר מאשר הם מתבצעים היום, במיוחד כי כשרוצים יש הליך מזורז לעניין של חקיקה.

רות וסרמן לנדה: אני מוטרדת מהקצב של החקיקה כרגע, המעטפת של החקיקה חשובה כדי לתת מענה.

רות וסרמן לנדה: חברת הכנסת אימאן ח'טיב הזכירה את זה, הרי בסופו של דבר המשטרה תופסת עבריינים ולא יכולה להעמידם לדין בגלל עניין החקיקה.

רות וסרמן לנדה: זה דבר אחד.

רות וסרמן לנדה: הדבר השני זה העניין של המשטרה.

רות וסרמן לנדה: מדובר על שיטור עירוני, על 800 שוטרים, אבל כי מי שמעורה בפרטים יודע שזה אפילו לא עניין של לא מספיק, זה מאוד רחוק ממספיק.

רות וסרמן לנדה: לא תוכל להיות פתירה הולמת ומהימנה, שלא נדבר על העלאת אמון הציבור במשטרה, ללא איוש, תקצוב וחיזוק גורמי אכיפת החוק באופן משמעותי.

רות וסרמן לנדה: זה אקסיומטי לכל מה שמדובר פה.

מירב בן ארי: תודה.

מירב בן ארי: אני מתנצלת, אנחנו חייבים לסיים.

מירב בן ארי: משפט אחרון.

רות וסרמן לנדה: אני רוצה שהמשרד לביטחון פנים ייתן את הדעת על זה, אם לא הפעם אז לפחות בפעם הבאה.

רות וסרמן לנדה: הוא זה שמחליט.

מירב בן ארי: בפעם הבאה תהי פה ואנחנו נוודא שהוא נותן את הדעת.

מירב בן ארי: תודה רבה.

מירב בן ארי: אני חייבת לסיים, הדיון הבא בעיקרון התחיל.

מירב בן ארי: הוועדה תמשיך לעקוב אחרי התנהלות משרדי הממשלה בנושא הטיפול בפשיעה במגזר הערבי.

מירב בן ארי: אנחנו נקיים דיון המשך למעקב בתחילת מרץ, על כל מה שקורה במשרד ראש הממשלה וגם תומר.

מירב בן ארי: המשרדים הציגו כאן, קודם כל המשרד לביטחון פנים, תודה רבה.

מירב בן ארי: זו הייתה הצגה טובה מאוד.

מירב בן ארי: יש לנו גם את רווחה, חינוך, כלכלה, אני אבקש לקיים דיונים ביחד עם יושבי ראש הוועדות האחרות.

מירב בן ארי: מאוד חשוב לי שיושבי ראש הוועדות חינוך ורווחה יהיו באירוע הזה, ולא רק הוועדה לביטחון פנים.

מירב בן ארי: זה בהמשך למה שאנחנו אומרים על השילוב של כולם.

מירב בן ארי: עוד שני דברים שראינו פה.

מירב בן ארי: קודם כל, ראינו כאן עבודה ודברים מתקדמים.

מירב בן ארי: ברור לי שסגלוביץ' הוא זה שמוביל, הוא כבר שלושה חודשים בתוך האירוע.

מירב בן ארי: הוא הביא נתונים טובים על העבודה של מסלול בטוח וברור לי שאתם מתנהלים מאחוריו.

מירב בן ארי: אנחנו חייבים לנצל את התקציב של 2022 כדי לקדם את אותם נושאים שהגדרנו בטיפול בפשיעה.

מירב בן ארי: מאוד חשוב לי גם בפרקליטות, נתתי על זה דגש.

מירב בן ארי: נציגת המשטרה פתחה ואמרה משפט מאוד נכון, כך גם צריך להיות בפרקליטות.

מירב בן ארי: אנחנו מבינים את גודל האירוע וגודל השעה, ולא סתם יש כאן צוות שלוקח את הנושא מאוד ברצינות.

מירב בן ארי: אנחנו חייבים להבין שגם הפרקליטות ומשרד המשפטים בתוך האירוע הזה, בעיקר בכל מה שקשור להחזרה של עבריינים לחברה הערבית ולשיקום, הוא כנראה חוזר לפשע ולכן חשובה לי ההתייחסות.

מירב בן ארי: אנחנו ראינו כאן התגייסות של משרדי ממשלה, בעיניי זה היסטורי.

מירב בן ארי: עלו כאן כל מיני הערות של לטמון את הראש בחול.

מירב בן ארי: יש בעיה, וככל שיותר ויותר מנהיגים של החברה הערבית – ראינו את זה ממה שאמר על האימאמים יאיר הירש, מנכ"ל משרד הפנים.

מירב בן ארי: ככל שיותר מנהיגים בחברה הערבית יבינו את גודל האירוע, ככה נוכל יותר ויותר להתקדם.

מירב בן ארי: כמו שאמרתי, זה לא רק משטרה.

מירב בן ארי: גם תוכניות של חינוך, תוכניות של רווחה.

מירב בן ארי: אפילו בתוך המשטרה כשהיינו בלוד, ראינו את תוכנית מילה שיא תוכנית מצוינת.

מירב בן ארי: הבנתי שגם המשטרה בתוך האירוע, באמת לשקם את אותם צעירים ונוער.

מירב בן ארי: אני מודה לכולם, מודה לסגן השר, למנכ"ל המשרד, לחברי הכנסת.

מירב בן ארי: תודה רבה, הישיבה נעולה.