הוועדה המיוחדת לעובדים זרים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 24, 2022-01-17 11:00

אבתיסאם מראענה: בוקר טוב לכולן ולכולם.

אבתיסאם מראענה: אנחנו בדיון הוועדה של היום מתכוונות ומתכוונים לדבר על קרן דמי מחלה של העובדים הפלסטינים.

אבתיסאם מראענה: לפני שנתחיל אני כהרגלי, היום קיבלתי טיפ מהמם, מכתבי וכתבות התקשורת בכנסת, ואמרו זה מן משהו כזה נחמד, עצה לכל הח"כים והח"כיות בכנסת ישראל.

אבתיסאם מראענה: קודם כל אנחנו היום חוגגות שבעים ושלוש שנות קיומה של כנסת ישראל.

אבתיסאם מראענה: אז מזל טוב.

אבתיסאם מראענה: והם אמרו – תהיו בני אדם.

אבתיסאם מראענה: אז לחלוטין לקחתי את זה.

אבתיסאם מראענה: וכמובן אני פותחת את הבוקר שלנו בתודות לצוות של הוועדה, למנהלת הוועדה מיכל דיבנר כרמל, לטל, היועצת, עוזרת של מיכל, תודה שהצטרפת אלינו למערכת.

אבתיסאם מראענה: לעו"ד נעה בן שבת, על הייעוץ המשפטי שלך והליווי, ליעל אורבך המדהימה, שמלווה את הוועדה, יועצת פרלמנטרית לדוברים.

אבתיסאם מראענה: נועם עינב ואורן מיכאל, ולכל מי שנמצא ונמצאת אתנו, וכמובן לחברים שלנו, שפותחים פה זומים וסוגרים זומים.

אבתיסאם מראענה: אז תודה רבה לכם.

אבתיסאם מראענה: בדיון הוועדה שהתקיים ב-13.9.21 עדכנה נציגת רשות האוכלוסין כי בקרן דמי המחלה של העובדים הפלסטינים ישנם חמש מאות וארבע עשרה מיליון שקלים.

אבתיסאם מראענה: בנוסף נמסר בדיון כי בהתאם להחלטת בית המשפט בעתירה של קו לעובד נעשית עבודה בין משרדית לגיבוש נוהל שיקבע את אופן השימוש בכספים שהצטברו בקרן.

אבתיסאם מראענה: בדיון היום אבקש לשמוע איפה הדברים עובדים.

אבתיסאם מראענה: נתחיל עם נציגת רשות האוכלוסין, עו"ד אפרת בן ארי.

אפרת לב ארי: בוקר טוב, ט"ו בשבט שמח, וכמובן יום הולדת שמח לכנסת ישראל.

אפרת לב ארי: בהמשך לעדכונים שלנו בדיון הקודם אני יכולה לעדכן כעת שבסוף אוקטובר האחרון פרסמנו להערות הציבור טיוטה של נוהל שהוא בעצם חלף תקנון.

אפרת לב ארי: הנוהל הזה נועד להסדיר שני דברים.

אפרת לב ארי: קודם כל את אופן התשלום של דמי מחלה בגין תקופות מחלה שעד לסגירת הקרן לגבייה, כלומר עד לסוף חודש דצמבר 2018.

אפרת לב ארי: זה גם הסדרה רטרואקטיבית, כלומר שיקוף של האופן שבו שילמנו, וגם את האופן שבו אנחנו גם היום משלמים, ספיחים של בקשות שעדיין מוגשות לעתים רחוקות, כי ההנחה היא שעובדים שחלו הגישו כבר את כל אישורי המחלה, ואת הבקשות לתשלום דמי מחלה, בסמוך לתקופת המחלה.

אפרת לב ארי: אבל כן עדיין יש לנו גם בקשות שהוגשו גם בשנה החולפת.

אפרת לב ארי: החלק השני של הנוהל ועד להסביר מה קורה החל משכר חודש ינואר 2019.

אפרת לב ארי: שלגביו אמנם בעבר היתה כוונה, שגם הודענו עליה לבג"צ, לבצע החזרים למעסיקים של ההפרשות לקרן שהם ביצעו במשך כל השנים עבור עובדים שעדיין היו פעילים אצלם נכון להפסקת הגבייה לקרן, שזה ה-1.1.2019.

אפרת לב ארי: אבל בעקבות הערות וביקורת שקיבלנו על הרעיון הזה מבג"צ, בתקופה שהעתירה העקרונית והמרכזית היתה תלוייה ועומדת, החלטנו לשנות מהמתווה הזה, ולעגן מנגנון של שיפוי מעסיקים.

אפרת לב ארי: כלומר מעסיק שבפועל שילם דמי מחלה לעובד החל משכר חודש ינואר 2019 ואילך יקבל מאתנו שיפוי על ההוצאות האלה שהוא הוציא בפועל בגין דמי מחלה כשהוא שילם לעובד שלו.

אבתיסאם מראענה: מה זה אומר שיפוי?

אפרת לב ארי: החזר של כספים מהקרן עבור הוצאות שהוציא בפועל.

אפרת לב ארי: בשונה מהרעיון המקורי שהיה פשוט לקחת את כל הכסף שהמעסיק העביר לקרן עבור עובדים פעילים, ולתת לו בחזרה את הכספים האלה, כמובן בניקוי של ימי מחלה שכן מומשו ודמי מחלה שניתנו בפועל, במקום להחזיר לו את כל הכספים הוא יקבל החזר רק של מה שהוא באמת הוציא בפועל, של דמי מחלה, עבור ימי מחלה של עובדים שהגישו לו אסמכתאות רפואיות.

אפרת לב ארי: אז כאמור הטיוטה פורסמה להערות הציבור בסוף אוקטובר 2021.

אפרת לב ארי: העמדנו לרשות הציבור חודש ימים להעברת הערות.

אפרת לב ארי: בפועל התקבלו הערות משלושה גופים.

אפרת לב ארי: מעמותת קו לעובד, ומנציגי מעסיקים, מהקבלנים ומהתעשיינים.

אפרת לב ארי: ההערות האלה נבחנו על ידינו ברמה הפנימית, כרגע ברמת רשות האוכלוסין וההגירה, ולאחר מכן מצאנו שחלק מההערות מצדיקות תיקונים מסויימים בטיוטה שפורסמה להערות הציבור, חלקן לא.

אפרת לב ארי: לאחר מכן העברנו את זה להמשך שיח, וקבלת עמדות של משרד הכלכלה, זרוע עבודה במשרד הכלכלה.

אפרת לב ארי: אנחנו כרגע מחכים להתייחסויות שלהם.

אפרת לב ארי: במידת הצורך נעביר גם להמשך התייעצות עם משרד האוצר, למרות שכרגע אנחנו לא רואים צורך.

אפרת לב ארי: ואנחנו מקווים שנוכל, אני אומרת בזהירות, כבר בשבועות הקרובים לפרסם את הנוהל כנוהל מוגמר, ולא כטיוטה.

אפרת לב ארי: כשבכל מקרה, בעקבות פסק הדין של בג"צ היישום של הנוהל יושהה למשך ששים יום על מנת לאפשר לכל הצדדים, בין אם לארגוני עובדים, בין אם לארגוני מעסיקים, לאפשר להם לכלכל את צעדיהם המשפטיים, ובמידת הצורך לעתור נגד הנוהל החדש, לכשיפורסם.

אבתיסאם מראענה: אז את בעצם אומרת, באוקטובר 2021 פרסמתם את הנוהל להערות הציבור.

אפרת לב ארי: כן, טיוטה של הנוהל.

אבתיסאם מראענה: ואז בעצם קיבלתם הערות, ואחר כך מאוקטובר את אומרת שאתן צריכות להמתין ששים יום עד לפרסום,

אפרת לב ארי: אני אחדד את לוחות הזמנים.

אפרת לב ארי: אנחנו פרסמנו בעשרים לאוקטובר אם אני לא טועה את הנוהל להערות הציבור, והיו שלושים יום להעביר הערות.

אפרת לב ארי: בפועל קו לעובד פנו אלינו וביקשו הארכה של לוחות הזמנים, ובאמת איפשרנו את זה, כי היה חשוב לנו לקבל גם את ההתייחסות שלהם.

אפרת לב ארי: נתנו להם למיטב זכרוני עוד שבוע להגיב.

אפרת לב ארי: זה מה שמביא אותנו כבר לסוף נובמבר, תחילת דצמבר.

אפרת לב ארי: במהלך חודש דצמבר עשינו עבודה פנימית אצלנו, ברשות האוכלוסין וההגירה, גם של גורמים מקצועיים, גם לשכה משפטית, הנהלה, כל מי שהיה צריך להיות רלוונטי כדי לבחון את הערות הציבור, שהתקבלו כאמור גם מקו לעובד בשם העובדים, אבל גם מארגוני מעסיקים, קבלנים ותעשיינים.

אפרת לב ארי: חלק מההערכות, כמו שאמרתי, התקבלו, והביאו לתיקונים מסויימים ביחס לטיוטה, לנוסח הטיוטה שפורסמה להערות הציבור.

אפרת לב ארי: חלק לא.

אפרת לב ארי: ומאחר שיש פה סוגיות,

אבתיסאם מראענה: איזה סוגיות התעוררו?

אפרת לב ארי: אני מעדיפה שלא לפתוח את זה, כי שוב, השיח הפנימי עדיין לא מוצה.

אבתיסאם מראענה: מה זה שיח פנימי?

אבתיסאם מראענה: זו ועדה בין משרדית?

אפרת לב ארי: זו התייעצות בין משרדי ממשלה.

אפרת לב ארי: פנים ממשלתית.

אפרת לב ארי: אנחנו מתייעצים עם זרוע העבודה במשרד הכלכלה, שלה מטבע הדברים יש מומחיות יותר מאתנו בסוגיות מסויימות של דיני עבודה.

אפרת לב ארי: וחשוב לנו לקבל גם את עמדתם, כמו שאנחנו עושים פעמים רבות כשעולות סוגיות מהסוג הזה.

אפרת לב ארי: וברשותך, גבירתי יושבת הראש, אני לא אפתח את זה כאן, כי אני לא חושבת שנכון ומתאים להציג בשלב הזה חצי עבודה, או משהו שהוא עדיין לא בשל להצגה.

אפרת לב ארי: אנחנו נלבן את הסוגיות האלה ברמה הפנים ממשלית.

אבתיסאם מראענה: מה הצפי?

אפרת לב ארי: אני לא יודעת לדבר בשם משרדי ממשלה אחרים.

אפרת לב ארי: אני מקווה שזה יהיה בקרוב.

אפרת לב ארי: וכאמור שנוכל בשבועות הקרובים כבר לפרסם את הנוהל המוגמר.

אבתיסאם מראענה: מהמידע שמסרתם לוועדה לקראת הדיון עולה כי שיעור מימוש דמי המחלה על ידי העובדים הפלסטינים עומד על עשרה אחוז.

אפרת לב ארי: עשרה אחוז זה ביחס לכל השנים.

אפרת לב ארי: היו שנים שיותר, היו שנים שפחות.

אפרת לב ארי: זו אחת הנקודות שעמדו במוקד העתירה של קו העובד בזמנו.

אפרת לב ארי: היתה טענה שהעובדים לא מספיק מודעים לזכות שלהם לממש, לנצל ימי מחלה שנצברו לזכותם ולקבל עבורם תשלום.

אפרת לב ארי: ובעקבות זאת עשינו שינויים באותו דמוי תלוש שהרשות מנפיקה עבור העובדים האלה,

אבתיסאם מראענה: מה זה אומר דמוי תלוש?

אפרת לב ארי: דמוי תלוש, חובה להנפיק תלוש לעובד חלה על המעסיק שלו.

אפרת לב ארי: כמובן שרשות האוכלוסין וההגירה היא לא המעסיקה של העובדים הפלסטינים, אבל היא נותנת למעסיקים שלהם שירות של הנפקת דמוי תלוש, או סימולציית תלוש נקרא לזה.

אפרת לב ארי: המעסיקים נדרשים בכל חודש עד החמישי לחודש לדווח לנו, לרשות האוכלוסין וההגירה על מרכיבי ההעסקה של העובדים בחודש שחלף.

אפרת לב ארי: זה נקרא יומן העסקה, שבו המעסיקים ממלאים עבור כל עובד בכל יום מה נעשה איתו.

אפרת לב ארי: האם הוא התייצב לעבודה, האם הוא היה חולה, האם הוא נעדר בשל חופש, חלילה מסיבות של אבל, וכיוצא בזה.

אבתיסאם מראענה: אז בדמוי התלוש שבו המעסיק בעצם מדווח בחמישי לכל חודש, מתי העובד התייצב, מתי היה חולה.

אבתיסאם מראענה: אז בעצם מדווח שהוא היה חולה.

אבתיסאם מראענה: אז למה בעצם שיעור ניצול דמי המחלה כל כך נמוך, אם זה כל כך בהיר וברור בדמוי התלוש הזה?

אפרת לב ארי: אז שוב, המעסיק לא מדווח בדמוי התלוש.

אפרת לב ארי: דמוי התלוש זה התוצר שהמעסיק מקבל לאחר שהוא מעביר אלינו דיווח של יומן העסקה.

אפרת לב ארי: אנחנו מנפיקים לו דמוי תלוש.

אפרת לב ארי: כשבשנים האחרונות, בעקבות חלק מהשינויים שעשינו, בעקבות ההגירה לבג"צ, היתה ליידע את העובדים באופן טוב יותר ונגיש יותר ובשפתו,

אבתיסאם מראענה: איך אתם מיידעים את העובדים מאז 2019 שיש להם זכויות, מיצוי זכויות?

אפרת לב ארי: בדמוי התלוש יש משפט בערבית המיידע את העובדים על אפשרות לקבל דמי מחלה עבור ימי המחלה, ובנוסף בדמוי תלוש מוצג לכל עובד נתונים של ימי המחלה שנצברו לזכותו, ושל הימים שהוא כבר מימש.

אפרת לב ארי: מה שלנו היום, לנו כעובדי מדינה למשל, זה לא מופיע היום בתלוש השכר.

אפרת לב ארי: זה מופיע במערכת הממוחשבת של דו"ח הנוכחות, ואני יכולה להיכנס כל יום ולראות כמה ימי מחלה צבורים לזכותי, כמה ניצלתי החודש, כמה ניצלתי השנה.

אפרת לב ארי: לעובדים האלה, הפלסטינים, זה משתקף בדמוי התלוש שהם מקבלים מהמעסיקים, שאנחנו מנפיקים עבורם.

אפרת לב ארי: הם יכולים לראות את זה, בנוסף למשפט שמיידע אותם על האפשרות לקבל דמי מחלה עבור ימי מחלה שהם היו חולים בהם.

אבתיסאם מראענה: אז את אומרת שמ-2019 אתם מיידעים ומיידעות את העובדים הפלסטינים על הזכויות שלהם.

אפרת לב ארי: זה קרה גם לפני 2019.

אבתיסאם מראענה: ואיך את מסבירה, אם זה קרה גם לפני 2019, שבעצם המיצוי של הזכויות שלהם היה עשרה אחוז?

אפרת לב ארי: אין לי הסבר לזה.

אפרת לב ארי: מבחינת היידוע זה היידוע שהיה.

אפרת לב ארי: להגיד לך בפועל למה הם לא מבקשים, אני לא יודעת.

אבתיסאם מראענה: האם העובדים שנצברו עבורם ימי מחלה לאורך השנים יכולים לפנות לקרן לממש את הזכויות שלהם?

אפרת לב ארי: כן, במסגרת הטיוטה שפרסמנו להערות הציבור גם ציינו שעבור תקופות המחלה שעד סגירת הקרן אפשר להגיש אלינו תביעות לתשלום דמי מחלה, עד שבע שנים אחורה.

אבתיסאם מראענה: כמה תביעות יש עד עכשיו?

אפרת לב ארי: אני לא יודעת, אני צריכה לבדוק את זה.

אפרת לב ארי: אני יכולה לנסות לברר, כמה הוגשו מאז ינואר 2019 ועד היום.

אבתיסאם מראענה: אני אשמח אם תוכלי לחזור אליי בתשובה לגבי הסוגיה הזאת.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה לעבור לאגף החשב הכללי במשרד האוצר.

אבתיסאם מראענה: נמצא אתנו אבי זלצמן, בוקר טוב.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה לשמוע על הפעילות של הצוות הבין משרדי, שאמון על בחינת השימוש בכספים שנותרו בקרן.

אבי זלצמן: אז הצוות התכנס שלוש פעמים, בחודש דצמבר האחרון.

אבי זלצמן: בתשעה בדצמבר, בשישה עשר ובעשרים ושלושה בדצמבר.

אבתיסאם מראענה: שזה בעצם אחרי שפורסם ברשות האוכלוסין הנוהל לעיון הציבור?

אבי זלצמן: במקביל.

אבי זלצמן: כי הצוות מתכנס לגבי הדמי מחלה הצבורים, והוא לא נוגע ממש למימוש של העובדים שעדיין זכאים.

אבי זלצמן: אז העבודות הן במקביל.

אבי זלצמן: חברים בצוות משרד האוצר, רשות האוכלוסין כמובן, משרד המשפטים, זרוע עבודה במשרד הכלכלה, גם משרד החקלאות ומשרד השיכון, מתאם פעולות הממשלה בשטחים.

אבי זלצמן: הוא צוות רחב, יש בו הרבה דעות וכיוונים.

אבי זלצמן: הצוות בעצם גיבש רשימה עם תמהיל של שימושים שונים לכסף הצבור.

אבי זלצמן: כרגע הרשימה הזאת נמצאת בבחינה משפטית, לפני פרסום להערות לציבור.

אבי זלצמן: ואחרי שהבדיקה המשפטית באמת תסתיים אז אנחנו נפרסם את זה לציבור, ונבקש התייחסות של כל מי שרוצה.

אבתיסאם מראענה: יש לך הערכה מתי זה יפורסם?

אבי זלצמן: אני חושב שזה עניין של כמה ימים, עד שבועות בודדים.

אבי זלצמן: בתחילת הדרך חשבנו שייקח חודשיים, מתחילת הכינוס של הצוות.

אבי זלצמן: עכשיו אנחנו חושבים שזה אולי ייקח חודש נוסף.

אבי זלצמן: ואלה פחות או יותר לוחות הזמנים שאנחנו צופים.

אבתיסאם מראענה: אז בעצם אתה אומר שאתם עדיין בתהליך של עבודה.

אבתיסאם מראענה: אתה יכול פחות או יותר לדבר אתנו על הייעוד של הכספים שנשארים בקרן ושבעצם לא מומשו ולא ימומשו על ידי אותם עובדים?

אבי זלצמן: אנחנו הולכים לפרסם את זה כמובן לכל הציבור.

אבי זלצמן: פשוט עד שהבדיקה המשפטית לא תסתיים ברשותך אנחנו מעדיפים לא לפתוח את הדברים כאן, שלא יהיו שימושים שבסוף לא ייכנסו וכו'.

אבי זלצמן: אז בינתיים אנחנו משלימים את הבדיקות, ולאחר מכן אנחנו נפרסם.

אבתיסאם מראענה: תודה רבה.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה לתת לעו"ד מיכל תג'ר מקו לעובד את רשות הדיבור.

אבתיסאם מראענה: אני חושבת שבזכות קו לעובד, שבעצם עתר, ושאל את השאלות והתעקש בעצם על מנת להבין בדיוק מה אנחנו עושות ואיך העובדים הפלסטינים יכולים לממש את הזכויות שלהם, בקרן שנצברו בה חמש מאות וארבעה עשר מיליון שקלים של דמי מחלה.

אבתיסאם מראענה: מהשיחות הקודמות שקיימתם, אני מאמינה שנכחת בשיחות שקיימתם עם רשות האוכלוסין ומשרד האוצר, זה נראה שהם עובדים ומתקדמים בטיפול בנושא.

אבתיסאם מראענה: את אופטימית?

מיכל תג'ר: אני חושבת שהסיפור הזה שבזכותנו הוא אחד הדברים המתסכלים ברמה המקצועית, שלי לפחות.

מיכל תג'ר: כי אנחנו לא עמותה שהמטרה שלה היא לחשוף שחיתות, או כסף.

מיכל תג'ר: לא שאני רומזת שיש פה שחיתות, לא, אבל בהחלט יש פה כסף, אוצר חבוי.

מיכל תג'ר: זאת לא המטרה של קו לעובד, למצוא כסף שאחר כך המדינה תציע לשפץ בו את המעברים שהיא היתה אמורה ממילא לשפץ, על חשבונה.

מיכל תג'ר: המטרה שלנו היא לעזור לעובדים.

מיכל תג'ר: העתירה הזו, שנוהלה כמה שנים, זה כבר הצוות הבין משרדי השני שדן בנושא.

מיכל תג'ר: אני לא יודעת כמה טיוטות נוהל אנחנו כבר הערנו.

מיכל תג'ר: לאף עובד פלסטיני חולה היא לא עזרה.

מיכל תג'ר: לא מי שחלה בעבר, לא מי שחולה היום, לא ליתומים שלהם, לא לאלמנות שלהם.

מיכל תג'ר: ארבעים שנה היתה פה קרן, ובקרנות מקבילות, למשל, יש כל מיני הטבות ליתומים.

מיכל תג'ר: יש ארבעה עשר יתומים בכל הארבעים שנה האלה.

אבתיסאם מראענה: איך את מסבירה את זה?

מיכל תג'ר: אני מסבירה את זה נורא פשוט, אני חושבת שעו"ד אפרת לב ארי אמרה את זה, בדרכה הממלכתית.

מיכל תג'ר: אין, עם כל הכבוד, שלושים שנה אחרי שהיתה הזכות הזאת הם נזכרו לכתוב משהו בערבית בתלוש השכר, כמו שאפרת אמרה זה דמוי תלוש, זה לא בהכרח עובר לעובדים בכלל.

מיכל תג'ר: ובטח ובטח שאין מנגנון לקבל את הכסף הזה.

מיכל תג'ר: למי מגישים, אנחנו ניסינו ללוות עובדים בתהליך המפרך של לקבל דמי מחלה מהקרן הזו.

מיכל תג'ר: זה כמעט בלתי אפשרי.

מיכל תג'ר: אפרת אולי לא ציינה, אבל זה לקח לפחות חצי שנה, במקרים מסויימים שנה.

מיכל תג'ר: איזה תיעוד רפואי היה שם, בכלל מה צריך העובד להביא, לא ברור.

מיכל תג'ר: באיזו שפה, לא ברור.

מיכל תג'ר: האם יש רופא שבודק את זה, התשובה היא לא.

מיכל תג'ר: באמת, אני מצטערת, לא היה פה באמת קרן.

מיכל תג'ר: לא היה פה באמת ביטוח.

מיכל תג'ר: כולם יודעים את זה.

מיכל תג'ר: אז הצטבר כסף.

מיכל תג'ר: אחרי שחשפנו את המחדל, ציפינו שייעשה ניסיון אמיתי לתקן את זה.

מיכל תג'ר: לבוא ולהגיד האנשים האלה היו מבוטחים עשרות שנים, בביטוח שאי אפשר להשתמש בו, בית משפט עליון בעתירה אמר להם, תייצרו ביטוח שאפשר להשתמש בו.

מיכל תג'ר: השופטים דיברו על זה.

מיכל תג'ר: במקום זה בא עוד צוות בין משרדי, שאגב אנחנו, ולמיטב ידיעתנו אף נציג עובדים, יתקנו אותי אם נמצאים פה נציגי ארגוני עובדים, אבל אנחנו בפני הצוות הזה לא הוזמנו לדבר, או להציג.

מיכל תג'ר: למעשה אפילו לא ידענו שקם עוד צוות.

מיכל תג'ר: עוד פעם קם צוות, עוד פעם הוא מגיש רשימה, שמבוססת על מה, את מי הוא שמע בדיוק.

מיכל תג'ר: הם מבססים את זה על הצרכים של עצמם.

מיכל תג'ר: הם אומרים הנה, יש לנו פה כסף, אנחנו צריכים להגיד שעשינו איתו משהו לטובת מישהו.

מיכל תג'ר: בואו נראה מה ממילא אנחנו אמורים לממן, ואיך לחסוך.

מיכל תג'ר: אף אחד לא יושב וחושב איך באמת האנשים האלה, שהיו חולים, או שעדיין חולים, או שהשארים שלהם או האלמנות שלהם, איך אנחנו יכולים באמת לפצות אותם על מחדל מאוד מאוד קשה, שפגע בזכויות הכי בסיסיות שלהם.

מיכל תג'ר: זה למיטב ידיעתי בכלל לא עמד על השולחן בשום שלב.

מיכל תג'ר: שוב ושוב אנחנו חוזרים ואומרים את זה.

מיכל תג'ר: ולפי הבנתנו כנראה גם בית משפט עליון אמר את זה.

מיכל תג'ר: אז מבחינתנו, כמו שאמרתי, אני לא חושבת שיש פה איזו שהיא זכות בלמצוא למדינה איזו שהיא קופה שבה היא תוכל לממן את מה שהיא ממילא חייבת לממן.

מיכל תג'ר: ולהמשיך לזנוח את העובדים האלה, שהיום רוב העובדים איבדו את הדברים שהם צברו.

מיכל תג'ר: כי הם כבר החליפו מעסיקים.

מיכל תג'ר: בנאדם עבד עשרים שנה, היו לו מאה ימי מחלה שהוא צבר מהקרן הזאת.

מיכל תג'ר: המעסיק פיטר אותו, וזהו, זה נמחק.

מיכל תג'ר: למה זה נמחק?

מיכל תג'ר: למה לא היתה על זה תקופת מעבר לדבר הזה?

מיכל תג'ר: היו פה החלטות שערורייתיות ברמה של זכויות עובדים.

מיכל תג'ר: אני בכלל לא יכולה להתחיל לתאר.

אבתיסאם מראענה: אז מיכל, בעצם אתם כן עיינתם ונתתם את ההערות שלכם לנוהל שפורסם באוקטובר, לפי מה שעו"ד אפרת לב ארי טוענת.

אבתיסאם מראענה: מה ההערות שלכם?

מיכל תג'ר: כן, היו לנו הערות.

מיכל תג'ר: ביקשנו באמת ארכה של בדיוק חמישה ימים כדי לתת אותן.

מיכל תג'ר: ונתנו דרך אגב זמן מאוד קצר להערות האלה.

מיכל תג'ר: היו לנו הערות שונות, בתוכן דיברנו על מה שאנחנו כבר למעשה אומרים מ-2017, מהצוות הראשון שדן בכסף, שיש הרבה דברים שנתנו קרנות דמי מחלה מקבילות, והן הטבות לעובדים שאפשר לתת לעובדים שהיו מבוטחים, וכתוצאה מאיך שהדבר הזה נוהל, בשערורייתיות מוחלטת, לא בוטחו.

מיכל תג'ר: הצענו שורה של דברים.

מיכל תג'ר: שקשורים לאלמנות, לשארים, לאובדן כושר עבודה, אנשים שנפגעו בתאונות עבודה.

מיכל תג'ר: הצענו לתת תקופת מעבר.

מיכל תג'ר: בינינו, הזכויות האלה צריכות להישמר לעובדים האלה, ולא פשוט למחוק לשלושים אלף עובדים מאות ימי מחלה, אלפי ימי מחלה.

מיכל תג'ר: שוב, זה לא דברים חדשים.

מיכל תג'ר: זה דברים שלמעשה אנחנו מניחים על השולחן שוב ושוב משנת 2017.

מיכל תג'ר: אבל אף אחד לא יושב לחשוב עליהם.

מיכל תג'ר: אני מאוד מופתעת שהנוהל הזה רק בסוף מגיע למשרד העבודה.

מיכל תג'ר: אני לא מבינה, הנוהל הזה מתייחס לזכות בעבודה.

מיכל תג'ר: אחרי שהם ישבו וגיבשו רק אז הם נזכרו להתייעץ עם משרד העבודה?

מיכל תג'ר: שוב אני אומרת, גם צריך להבין, כל יום שעובר ואנשים מאבדים את הימי מחלה שלהם, הקופה הזאת, שעליה דיבר אבי זלצמן מהחשכ"ל, הקופה גדלה.

מיכל תג'ר: כי עוד ועוד עובדים בעצם מאבדים את הזכות שלהם לטובת הכספים שיהיה אפשר לייעד אותם לכל מיני מטרות ממשלתיות אחרות.

מיכל תג'ר: כלומר בעצם יש פה אינטרסים סותרים לדעתי.

מיכל תג'ר: אינטרסים מתנגשים.

מיכל תג'ר: שמי שמדבר על זכויות של העובדים, ומי שמדבר על הכסף הצבור, כשכל זמן שבו הוא דוחה את ההחלטה על מה קורה לזכויות של העובדים עכשיו בעצם מגדילה לו את הקופה.

מיכל תג'ר: זה פשוט, אני לא יודעת, אם זה היה מתנהל ברמה של חברה פרטית זה היה תובענה ייצוגית מאוד מאוד יפה.

מיכל תג'ר: אני מקווה שיש עורכי דין פרטיים שרואים את זה, וחושבים אולי איך לתקוף את זה.

מיכל תג'ר: כי באמת, ככה זה לא אפשרי.

מיכל תג'ר: לא יכול להיות.

מיכל תג'ר: זו גניבה של מאות מליונים.

אבתיסאם מראענה: אני חוזרת לעו"ד אפרת לב ארי, את שומעת את דברי נציגת קו לעובד.

אבתיסאם מראענה: קו לעובד הוא ארגון זכויות אדם, וטוב שהם קיימים כדי להאיר את עינינו בכל מה שקשור לזכויות אדם וזכויות עובדים.

אבתיסאם מראענה: אז בעצם הנוהל שפרסמתם ובעצם הצוות הבין משרדי שהקמתם, זה נראה כמו עוד צוות, מרגיש כמו איזו גרירת רגליים.

אבתיסאם מראענה: מה הסיפור שם, ולמה באמת המעורבות של משרד הכלכלה עכשיו דווקא, ולמה לא קודם.

אבתיסאם מראענה: מה הרווחתם בחמש שנים האלה בין 2017 עד היום.

אבתיסאם מראענה: וחוץ מזה, מה אתם עושים עם הכסף הזה?

אפרת לב ארי: אז בפתח הדברים אני מבקשת להתנער, שיירשם לפרוטוקול, המלים גניבה ושחיתות צריכות כאן ועכשיו לרדת מהשולחן ומסדר היום.

אפרת לב ארי: אני חושבת שזה חמור מאוד לייחס לנו את המלים האלה.

אפרת לב ארי: לגופו של עניין, זה נכון שהקרן הזאת לא פעלה באופן אופטימלי כל השנים.

אפרת לב ארי: הביקורת נשמעה, נשמעה במשך שנים רבות.

אפרת לב ארי: ועלתה בצורה מאוד ממוקדת ומאוד בהירה, במסגרת העתירה לבג"צ.

אפרת לב ארי: אני רק לא יודעת איזו תועלת יש כרגע בלשוב ולפתוח מחדש את כל הדברים שהיו, כשאנחנו נמצאים עכשיו בישורת האחרונה של תיקון הדברים האלה.

אפרת לב ארי: גבירתי, אם היינו חושבים שהקרן הזאת עובדת בצורה מצויינת, לא היינו סוגרים אותה.

אפרת לב ארי: לא בכדי סגרנו אותה לגבייה, וכרגע מתנהלים עדיין דיונים וחשיבה לגבי מה יקרה הלאה.

אפרת לב ארי: משרד הכלכלה לא עורב בנושא בשלב האחרון, זרוע העבודה במשרד הכלכלה ליוותה אותנו גם בשלב העתירה לבג"צ, עוד לפני שטיוטת הנוהל פורסמה להערות הציבור זרוע עבודה עברה עליה, העירה בעצמה את הערותיה, וסוכם בסופו של דבר שהטיוטה תפורסם, ונמשיך את השיח הפנים ממשלתי עליה, לאחר קבלת הערות הציבור, שזה כמו שעדכנתי קודם, השלב שבו אנחנו מצויים עכשיו.

אפרת לב ארי: אז להגיד שרק עכשיו נזכרנו להתייעץ עם זרוע עבודה זה פשוט לא נכון.

אפרת לב ארי: ולכן חשוב לי גם לדייק את זה.

אפרת לב ארי: בנוגע לנתון שהתבקשנו להשיב לגביו קודם, החל מהראשון לינואר 2019 הוגשו ושולמו מאתיים חמישים ושלוש בקשות לדמי מחלה מהקרן, כלומר עובדים שחלו עד שלושים ואחד לדצמבר 2018 והגישו מאוחר יותר, עד לשנה האחרונה, בקשות לדמי מחלה עבור תקופות מחלה עד סוף 2018.

אבתיסאם מראענה: אתן מנסות ללמוד להבין איך בעצם אותם פלסטינים מגישים את התביעות?

אבתיסאם מראענה: אתן מנסות ללמוד מה התהליכים שהם עושים, מה קרה פתאום שכן יש תביעות?

אבתיסאם מראענה: למה זה לא קרה קודם?

אבתיסאם מראענה: למה פתאום אחרי שהקרן נסגרת ב-2019 פתאום כן יש תביעות?

אפרת לב ארי: אז שוב, זה לא שעד שנת 2018 לא הוגשו בקשות.

אפרת לב ארי: זה משתקף באופן ברור שהיו תשלומים בפועל.

אפרת לב ארי: נכון, רוב העובדים, והיו אפילו שנים שזה היה רובם המוחלט, לא הגישו בקשות.

אפרת לב ארי: להגיד היום למה הם לא ידעו, להגיד היום למה הם לא עשו את זה בשנת 2002, עד 2018, שאלו השנים שלגביהן העברנו נתונים לקרן, אנחנו לא יודעים.

אפרת לב ארי: האם נכון לבדוק את זה עכשיו, יכול להיות.

אפרת לב ארי: אפשר לשקול את זה, אני לא יודעת.

אפרת לב ארי: זה משהו שמצריך בדיקה אצלנו.

אפרת לב ארי: כיום, כמו שאמרתי, עדיין מוגשות בקשות עבור התקופה ההיא.

אפרת לב ארי: היידוע של העובדים, כמו שאמרנו, נעשה באמצעות דמוי התלוש הזה.

אפרת לב ארי: בקשות שמוגשות כיום משולמות.

אפרת לב ארי: << יור >> נענע

נעה בן שבת: לגבי הנושא של אובדן כושר עבודה, לתת מענה במקרים של אובדן כושר עבודה או פגיעות בעבודה, האם זה משהו שנשקל, או לשמר את זכויות דמי המחלה לעובדים, במקום לאפס אותם?

נעה בן שבת: האם זה דברים שנשקלו, שנשקלים?

אפרת לב ארי: פגיעות בעבודה מבוטחות בביטוח לאומי.

אפרת לב ארי: אני לא חושבת שיש צורך בכפילות.

אפרת לב ארי: לגבי הצבירה והזכויות במעבר למעסיקים אחרים, אז קודם כל בראשון לינואר 2019 נעשה לעובדים קיבוע של הצבירה.

אפרת לב ארי: כלומר זה שאנחנו הפסקנו לשמש כקרן, לא אומר שהעובדים איבדו את הזכויות שלהם בקרן.

אפרת לב ארי: ואת הצבירה שלהם.

אפרת לב ארי: אבל כאשר עובד עובר למעסיק אחר אז כמוני, גם אם אני היום עוברת למעסיק אחר אני כנראה אאבד את הזכויות שלי ואת הצבירה שצברתי על ימי חופשה וימי מחלה, גם אם זה יהיה מעסיק אחר בשירות המדינה.

אפרת לב ארי: אז בעניין הזה קשה לדבר על לשמור זכויות רק כי אי פעם בוטחת אצל מעסיק אחר וצברת צבירה מסויימת של ימי מחלה.

אפרת לב ארי: בעניין הזה אין שוני לגבי עובדים ישראלים.

אפרת לב ארי: וזה אגב היתה אחת ההערות שקו לעובד העירו, בעקבות הטיוטה שפרסמנו להערות הציבור, וגם חידדו את זה.

אפרת לב ארי: שהיום לעובדים, לשמחתנו, קל יותר לעבור למעסיקים אחרים בעקבות יישום של שיטת ההקצאה החדשה בענפים בניין, תעשייה ושירותים, כולל איזור התעשייה עטרות.

אפרת לב ארי: ובחנו את הטענה הזאת, היא טענה שנבחנה בעיון ובתשומת לב.

אפרת לב ארי: אבל לא מצאנו שיש בה כדי לשנות מהעובדה שגם עובד ישראלי, כשהוא מחליף מעסיק, עובר למעסיק אחר, הוא לא מושך איתו הלאה את הצבירה שהוא צבר ממעסיק קודם.

נעה בן שבת: וגם לפי הקרן לא היתה אפשרות למעבר בין מעסיקים?

אפרת לב ארי: היתה גם לפני כן אפשרות.

אפרת לב ארי: אבל הצבירה, לפי מה שאני יודעת, ואולי אבקש בנקודה הזאת ממנהלת האגף ענת טוויטו לדייק אותי, או להשלים אם צריך, הצבירה היא אצל אותו מעסיק כי הוא זה שביטח את עצמו בקרן, כלומר הוא זה שתמורת תשלום הפרשה של דמי מחלה הוא העביר את הסיכון לקרן, כך שהקרן היא זו שתשלם לעובד כאשר הוא חלה ומגיע לו תשלום דמי מחלה.

אבתיסאם מראענה: תודה.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה לתת זכות דיבור לוואהל עבאדי, מההסתדרות החדשה.

ואאיל עבאדי: צהריים טובים לכולם, אני עו"ד ואאיל עבאדי, מנהל חטיבה ארצי בהסתדרות החדשה.

ואאיל עבאדי: אני אחראי על הטיפול בפניות ובבעיות של העובדים הפלסטינים מטעם ההסתדרות החדשה.

ואאיל עבאדי: אני שמעתי את גברת עו"ד מיכל תג'ר מקו לעובד, אני מסכים איתה במאה אחוז.

ואאיל עבאדי: אנחנו כאן בפני בעיה.

ואאיל עבאדי: בעיה גדולה.

ואאיל עבאדי: ימי המחלה אשר נמחקו, אי אפשר לנצל אותם היום.

ואאיל עבאדי: לא ניתן לנצל אותם היום, והתחלופה, אני נתקל בשטח בעובדים הפלסטינים, התחלופה של המעסיקים גדולה מאוד, ולעתים תכופות.

ואאיל עבאדי: ולכן הפתרון, הוועדה אם היא דנה בפתרון של עכשיו לנצל ימי מחלה, הרי ממילא הם נמחקו, על ידי המעסיק החדש.

ואאיל עבאדי: הם נמחקו בדעתה של רשות האוכלוסין וההגירה.

ואאיל עבאדי: לדעתי לא ניתן לגזור גזירה אחידה בין עובד ישראלי לעובד פלסטיני.

ואאיל עבאדי: העובד הישראלי המעסיק לא מפריש לו עבור ימי מחלה.

ואאיל עבאדי: לעובד הפלסטיני המעסיק כן מפריש עבור ימי המחלה.

ואאיל עבאדי: לכן צריך למצוא מנגנון שיעביר את ימי המחלה שנצברו אצל המעסיק הראשון למעסיק השני.

ואאיל עבאדי: מאחר ויש בקרן כיסוי לזה.

ואאיל עבאדי: ההליך עצמו של ניצול ימי המחלה הוא הליך מתיש.

ואאיל עבאדי: לכן לדעתי העובד, בשביל שבעה ימי מחלה, לממן עורכי דין, הוא יממש על הזכות שלו לממש את ימי המחלה.

ואאיל עבאדי: אני גם עשיתי מצגת, מה ההסתדרות עושה למען העובדים האלה, בשיתוף עם התאחדות הקבלנים ועם קרן ענף הבניין.

ואאיל עבאדי: אני אגיש את זה בסוף היום למנהלת הוועדה.

ואאיל עבאדי: לדעתי אפשר, ויש להעביר חלק מהכסף הזה למימון הפעולות אשר נעשות למען ולטובת העובדים הפלסטינים.

ואאיל עבאדי: אם זה בהכשרה ובבטיחות, אם זה בחיסונים לעובדים הפלסטינים, אם זה במיונים של העובדים או הדרכות והכשרות של העובדים הפלסטינים בענף הבניין.

אבתיסאם מראענה: בואו נמצא את הכסף קודם כל, ואחרי זה נראה מה עושים איתו.

אבתיסאם מראענה: אני מודה לך.

דניאל אברהם: שמי דניאל אברהם, יו"ר התאחדות החקלאים באיגוד לשכות המסחר ומנכ"ל איגוד מגדלי הפרחים.

דניאל אברהם: קודם כל אני תמהה מהמילה תלוש דמה.

דניאל אברהם: זאת הפעם הראשונה אני שומע כזה דבר.

דניאל אברהם: אנחנו, מדור התשלומים מנפיק תלוש, לא דמה, וזה בניגוד לחוק, כפי שעורכת הדין אמרה.

דניאל אברהם: המעסיק אמור להנפיק אותו.

דניאל אברהם: גם היום לא מנפיקים.

דניאל אברהם: אנחנו למעשה מבצעים עבירה, וזה בניגוד לחוק.

דניאל אברהם: אנחנו כתבנו על כך הרבה מכתבים.

דניאל אברהם: החוק אומר שאני צריך להנפיק את התלוש.

דניאל אברהם: לא יעלה על הדעת, את לא מאפשרת לי להנפיק את התלוש, את כופה עליי את הנפקת התלוש.

דניאל אברהם: יש לו עובדים, אני רוצה להנפיק להם תלוש, כפי שאני מנפיק לעובד הזר, לעובד הישראלי, כמו לכל עובד במדינה.

דניאל אברהם: הזכויות שלהם הן שוות בדיוק אותו דבר כמו כל ישראלי.

דניאל אברהם: ולכן למה שאני אצטרך להנפיק אותו באמצעות מדור התשלומים.

דניאל אברהם: מה שאני מנסה להגיד, בגדול, זה תמוה מאוד, וחייבים להפסיק את הנפקת התלושים.

דניאל אברהם: המעסיק אמור להנפיק אותם.

דניאל אברהם: דבר שני, ימי מחלה בגדול הכספים האלה בעקרון הם כספים של המעסיק.

דניאל אברהם: ואני אסביר גם למה.

דניאל אברהם: יש לי גם רעיון מה לעשות עם זה.

דניאל אברהם: הכספים בעקרון הם של המעסיק.

דניאל אברהם: נגיד עובד שעבד אצלי, צבר ימי מחלה, הוא עזב, נגמר הסיפור.

דניאל אברהם: זה לא כספים שלו.

דניאל אברהם: לכן היתה האפשרות לחלק אותם למעסיקים, בסופו של יום בבג"צ, ולדעתי החליטו בטעות, והם לא הבינו מה שהחליטו.

דניאל אברהם: תראי כמה ועדות דנים בעניין.

דניאל אברהם: ההצעה שלי מאוד פשוטה, תראי כמה ועדות דנים בעניין הזה, ובסופו של יום העובד הפלסטיני לא מקבל את הכספים.

דניאל אברהם: לא יכול לממש את הזכות שלו.

דניאל אברהם: ההצעה שלי היא מאוד חדה וברורה, לגמור את הפרשה הזאת כמה שיותר מהר.

דניאל אברהם: כל עובד שצבר כסף, לחלק לו את זה מייד, ונגמר הסיפור.

דניאל אברהם: לא צריך ימי מחלה, ולא צריך סיפורים.

דניאל אברהם: בשביל מה כל הסיפורים האלה.

דניאל אברהם: הרי אותו עובד שהיום עובד אצלי גם צובר אצלי ימי מחלה.

דניאל אברהם: אז כשהוא חולה אני משלם לו.

דניאל אברהם: לכן ההצעה מאוד פשוטה, לחלק את הכסף במיידי לעובדים הפלסטינים, נקודה.

אבתיסאם מראענה: למה אתה רוצה לסגור את זה כל כך מהר?

דניאל אברהם: כי אם בית המשפט החליט שהכספים האלה הם של העובד, אז בואי ניתן אותם לעובד.

דניאל אברהם: בשביל מה כל התרגילים, להביא לי מחלה כזאת, מחלה כזאת, ואיך אמר נציג ההסתדרות, בשביל שבעה ימים ייקח עורך דין, אנשים לא יממשו את הכסף הזה.

דניאל אברהם: תזכרי מה שאני אומר לך.

דניאל אברהם: עוד עשרים שנה, שלושים שנה.

דניאל אברהם: בכל דרך לא יוכלו לנצל את הכספים.

דניאל אברהם: לכן אני מציע לחלק את הכסף הזה מייד, כל עובד מה שצבר לשלוח לו צ'ק הביתה, ולגמור את הסיפור הזה.

אבתיסאם מראענה: אני אשמח לתת את זכות הדיבור לאיציק גורביץ מהתאחדות הקבלנים.

יצחק גורביץ: בוקר טוב, אני אתחיל קודם כל בהתייחסות לטיוטת הנוהל שפורסם.

יצחק גורביץ: הנוהל שפורסם הוא לא ישים.

יצחק גורביץ: מי שפרסם אותו כנראה, אני אומר את זה בעדינות, כנראה מעולם לא שילם דמי מחלה לעובדים.

יצחק גורביץ: בואו נתחיל בתשלום דמי מחלה.

יצחק גורביץ: משלושים ואחד בדצמבר 2018.

יצחק גורביץ: לבקש עכשיו מהעובדים הללו אסמכתאות רשמיות, שבעטיין אפשר להגיש בקשה לתשלום דמי מחלה למדור התשלומים.

אבתיסאם מראענה: זה היה הנוהל?

אבתיסאם מראענה: שתביאו אסמכתא מ-2014 מהרופא?

יצחק גורביץ: זה מה שהיה בטיוטת הנוהל, ולזה התייחסנו.

יצחק גורביץ: פשוט בושה במובן הזה.

יצחק גורביץ: אי אפשר ליישם, זה לזרוק סתם מלים אל תוך נוהל שהוא לא ישים.

יצחק גורביץ: פועל לא יכול כרגע ללכת ל-2016 ולבקש אישור רשמי.

יצחק גורביץ: אגב צריך גם להביא למשרד הבריאות הפלסטיני ולשירות התעסוקה הפלסטיני, שצריך לשים על זה חותמות וכו', ולהגיש את זה לתשלומים.

אבתיסאם מראענה: בתנאי שיש תשלומים והכל שמור במחשב.

יצחק גורביץ: כן, כמובן.

יצחק גורביץ: לגבי מה שניתן לניצול של עד עשרה אחוז, עד 2018, אני מבקש, אם את מסכימה שתבקשי את הפירוט של התשלומים.

יצחק גורביץ: לדעתי הסכומים ששולמו הם לא עולים על חמישה אחוז מהגבייה במקרה הטוב במהלך השנים.

יצחק גורביץ: לא עולים על חמישה אחוז.

יצחק גורביץ: והקושי הוא בכך שגם אם עובד פלסטיני היה מביא את התסריט, את האישור של הרופא, היה צריך לעבור כמה מדורי גהינום, כולל המעסיק שהיה מעביר למת"ש.

יצחק גורביץ: במת"ש היה רק רופא אחד שהיה מאשר את האסמכתאות הללו.

יצחק גורביץ: לכן מאוד קשה לשלם את אותן זכויות לעובדים.

יצחק גורביץ: לגבי ההתייחסות לנוהל של העתיד, לגבי מימוש הזכות של העובד לתשלום, בואו נאמר ככה, אם מעסיק עכשיו צריך להביא אסמכתא ששילם לעובד בגין מחלה, הוא צריך להביא אסמכתא שהכסף עבר דרך העברה בנקאית.

יצחק גורביץ: אין העברות בנקאיות,

אבתיסאם מראענה: ברור להם שאנחנו ביחסים בין רשות פלסטינית לישראל, ורוב התשלומים לעובדים בבניין הם לא קורים דרך בנקים?

אבתיסאם מראענה: זה תשלומים במזומן?

יצחק גורביץ: לרוב כן, כי אין גישה בין המערכות הבנקאיות.

יצחק גורביץ: אם היה, מצויין.

יצחק גורביץ: אבל צריך להוכיח שהתשלום הוא פרטני.

יצחק גורביץ: לא איזה תשלום נטו.

יצחק גורביץ: זאת אומרת תשלום פרטני בגין המחלה.

יצחק גורביץ: ואז המעסיק יכול לבקש אולי שיפוי מאגף התשלומים, בגין הכספים שלא הועברו למעסיק בתחילת הפעלת הנוהל החדש, מתחילת 2019.

יצחק גורביץ: צריך להביא אישורים עם אסמכתאות חתומות.

יצחק גורביץ: בפועל הדברים האלה לא מתקיימים.

יצחק גורביץ: והעובד בסוף לא יקבל את הסכומים.

יצחק גורביץ: לגבי הכספים, אני לא מדבר על הכספים שנשארו.

יצחק גורביץ: קודם כל זאת לא היתה קרן, זאת היתה קופה.

יצחק גורביץ: לא היתה קרן, אין תקנון לקרן הזאת, לא נמצא תקנון לקרן הזאת.

יצחק גורביץ: זאת היתה קופה.

יצחק גורביץ: יתרה מזאת, העובדים הפלסטינים,

אבתיסאם מראענה: מה זאת אומרת קופה?

אבתיסאם מראענה: מה ההבדל?

יצחק גורביץ: יש הבדל בין קרן, צוברת איזה שהם זכויות, שעומדת כנגד זכויות שמקנה החוק.

יצחק גורביץ: אצל העובדים הפלסטינים לא.

יצחק גורביץ: עובד פלסטיני צריך להביא רק אישור שהוא חולה.

יצחק גורביץ: אבל בחוק המחלה במדינת ישראל, גם אם העובד מלווה את אשתו לטיפולים, או אשתו בהריון, או כל מיני דברים כאלה, העובד הישראלי זכאי.

יצחק גורביץ: העובד הפלסטיני לא זכאי.

יצחק גורביץ: הכספים נגבו, אבל התנאים הם לא אותם תנאים.

יצחק גורביץ: לגבי הזכויות לתשלום הנוכחי, אופן המימוש הוא קשה, הוא לא רלוונטי, הוא מקשה מאוד על מימוש על המעסיקים.

יצחק גורביץ: המעסיק גם נדרש להוכיח את אותו תשלום דמי מחלה, ולתעד אותו.

יצחק גורביץ: ישנם, כמו בענף הבניה, הזכויות לתשלום, מבחינת מחלה, החל מהשנה השלישית זה לא שמונה עשרה יום בשנה, זה עשרים וחמישה ימים בשנה.

יצחק גורביץ: הדבר הזה לא בא לידי ביטוי עם הנוהל.

יצחק גורביץ: אין התייחסות לנושא הזה בנוהל.

יצחק גורביץ: זאת אומרת אין זיקה בין הנוהל להסכמים הקיבוציים וכו'.

יצחק גורביץ: אני הגשתי גם את ההתייחסות המאוד מפורטת לנוהל.

יצחק גורביץ: הדבר שהוא מבחינתנו, זו אמירה לא פחות ממחפירה, הניסיון של לפחות מה שמוצג כאן, להתנער מתלוש השכר שמנפיק מת"ש.

יצחק גורביץ: ואני רוצה להקריא שני משפטים מתוך דו"ח מבקר המדינה מ-2014.

יצחק גורביץ: תלוש השכר שמנפיק האגף לעובדים הפלסטינים אינו משקף את מלוא רכיבי השכר שהם זכאים להם.

יצחק גורביץ: יש לראות בחומרה רבה את התנהלות הנהלת אגף מת"ש, שבחמש השנים לאחר כניסת התיקון לחוק הגנת השכר לתוקף עדיין מנפיק תלושי שכר שאינם משקפים את מלוא רכיבי השכר.

יצחק גורביץ: עכשיו אנחנו יכולים להביא לך עוד הרבה מאוד פסקי דין, מבתי הדין לעבודה, שקובע שהתלוש שמנפיק המת"ש הוא התלוש.

יצחק גורביץ: אי אפשר כרגע להתנער מאוכלוסיית העובדים הפלסטינים כי קשה למישהו.

יצחק גורביץ: אי אפשר.

יצחק גורביץ: זה לא רק שמתנערים מאוכלוסיה, מתנערים גם מהמעסיק.

יצחק גורביץ: אז או שעושים סדר, רוצים להעביר את התלוש לידי המעסיקים – בבקשה.

יצחק גורביץ: בתנאי אחד – קודם העברה בנקאית.

יצחק גורביץ: אם לא תהיה העברה בנקאית מסודרת דרך חשבונות הבנקים, הדבר הזה יביא להפקר.

יצחק גורביץ: אנחנו נתמודד עם עשרות אלפי תביעות, כמו שאנחנו מתמודדים עכשיו, וסתם.

יצחק גורביץ: תהיה העברה בנקאית, בבקשה, אפשר לעשות תלוש שהמעסיק יעביר.

יצחק גורביץ: ובתנאי שהדברים האלה הם תחת ההסכמים שנחתמו במסגרת הסכמי פריז, חוק בדבר הסכמי פריז, עזה-יריחו תחילה, שמדינת ישראל צריכה לעמוד בהם.

יצחק גורביץ: נושא של בריאות, נושא של היטל השבעה שצריך לעבור לרשות הפשטינית, וכו'.

אבתיסאם מראענה: תודה רבה.

דניאל אברהם: אתה הסברת שלא ניתן לעשות העברות בנקאיות.

דניאל אברהם: ופתאום אתה אומר להנפיק את התלוש, ולעשות העברה בנקאית.

דניאל אברהם: זה לא התנאי, זה לא צריך להיות, ואני אסביר לך גם למה.

דניאל אברהם: עובדה היא שמשלמים גם לישראלים וגם לעובדים הזרים, משלמים להם בצורה מסודרת, חלק לוקחים במזומן, חלק בתלוש, חלק בהעברות.

דניאל אברהם: וכל עובד, ויש מספיק עורכי דין שיודעים איך לתבוע את המעסיקים אם אכן הם לא משלמים.

אבתיסאם מראענה: תודה רבה.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה לחזור לעו"ד אפרת לב-ארי, לגבי הדברים שנאמרו כאן.

אפרת לב ארי: תודה.

אפרת לב ארי: בעצם זה גם דברים של אברהם דניאל בשם החקלאים, וגם דברים שיצחק גורביץ הצטרף לדבריו בעצם, בשם הקבלנים.

אפרת לב ארי: כששניהם בעצם מתפרצים מבחינתנו לדלת פתוחה.

אפרת לב ארי: כזכור היה צוות בין משרדי שמונה בהחלטת ממשלה מסוף 2016, שמטרתו היתה לבחון את כל נושא תשלומי השכר לעובדים הפלסטינים.

אפרת לב ארי: המלצות הצוות הושלמו ונחתמו למיטב זכרוני באפריל 2019.

אפרת לב ארי: אבל מאחר שלא היתה מאז ועד לחודשים האחרונים ממשלת קבע, כי היינו כל הזמן, נענו בין תקופות בחירות לבין ממשלות מעבר, אי אפשר עדיין היה להעלות את ההמלצות לאישור של הממשלה.

אפרת לב ארי: בין ההמלצות האלה הומלץ, ההמלצה העיקרית היתה להפסיק לבצע באמצעות המדינה, ליתר דיוק באמצעות רשות האוכלוסין וההגירה את כל המנגנון הזה של העברת דיווחי העסקה וביצוע חילול השכר באמצעות רשות האוכלוסין וההגירה עבור המעסיקים, וכפועל יוצא אותו תוצר, דמוי תלוש, שאנחנו מנפיקים כשהרעיון הוא בעצם להעביר את האחריות לכל התהליך הזה אל המעסיקים, בדיוק כפי שהם עושים עבור העובדים הישראלים שלהם.

אפרת לב ארי: אז כאמור לקח זמן עד שהתבססה פה ממשלת קבע, כמו שיש לנו היום, ובימים אלה שרת הפנים מבקשת לקדם החלטת ממשלה כדי לעגן את ההמלצות האלה, ואנחנו מאוד מקווים שבסופו של דבר זה יבשיל להחלטת ממשלה, שבעקבותיה כאמור נוכל להעביר את האחריות המלאה על זה למעסיקים.

אפרת לב ארי: והעבודה שלנו כגורמי המדינה, בין אם זה אנחנו ובין אם משרדי ממשלה אחרים שמוסמכים לזה, אנחנו נתמקד בבקרה, בפיקוח ובאכיפה, על ביצוע של אותם תשלומים.

אפרת לב ארי: אשר לנושא האחרון שהועלה פה עכשיו, תשלומים באמצעות חשבונות בנק, בהעברות בנקאיות, אז כיום התשלומים האלה מתאפשרים דרך שני בנקים שיש להם כתבי שיפוי מהמדינה, בנק הפועלים ובנק דיסקונט.

אפרת לב ארי: אבל כמו שדיווחנו אתמול בכתב לוועדה יש בתקופה הזאת עבודה בין משרדית, פנים ממשלתית מואצת ומאוד אינטנסיבית כדי לאפשר העברה של תשלומי שכר לעובדים הפלסטינים גם באמצעות יתר הבנקים, ולא רק דרך הבנקים האלה.

אפרת לב ארי: ואנחנו גם מקווים שבתוך חודשים ספורים נוכל גם להציג פתרון שלם בעניין הזה, ובעקבותיו נוכל לחייב את המעסיקים לשלם את שכר העובדים הפלסטינים אך ורק באמצעות העברה בנקאית לחשבונות הבנק שלהם ברשות הפלסטינית.

אבתיסאם מראענה: טוב, זה נשמע לי חדשות מעולות.

אבתיסאם מראענה: מצד אחד אתם לגמרי מחליטות וחושבות, וגם שרת הפנים מבינה שאי אפשר להמשיך להיות מצד אחד בכובע של המפקח, האוכף, ומצד שני גם להנפיק את התלוש דמי, שאני לא מצליחה כל כך להבין מה הטיב של אותו תלוש.

אבתיסאם מראענה: יש עליו ביקורת מאוד מאוד גדולה, ואני מאוד שמחה לשמוע שהסיפור הזה כנראה יסתיים בקרוב.

אבתיסאם מראענה: אז בעצם את אומרת שכל הנוהל של העברה בנקאית מישראל לרשות הפלסטינית זה משהו שכן יוסדר.

אבתיסאם מראענה: כי היה על זה הרבה הרבה דעות, לגבי הסוגיה הזאת של האם באמת יתאפשר לבצע העברות בנקאיות בין ישראל לרשות הפלסטינית.

אפרת לב ארי: נכון, אנחנו כמו שאמרתי בעבודה מאוד אינטנסיבית, ששותפים לה בנק ישראל, משרד האוצר, מטפ"ש ואנחנו, רשות האוכלוסין וההגירה.

אפרת לב ארי: אני לא יכולה כרגע לעדכן, כי זה באמת עוד לא סגור.

אפרת לב ארי: אבל הכיוון הוא חיובי, יש שיתוף פעולה והרתמות של כולם, כולם מכווננים מאוד לעניין הזה.

אפרת לב ארי: ואני באמת מקווה שנוכל בתוך חודשים ספורים להעמיד את הפתרון הזה.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה לדעת מתי זה יקרה, אני רוצה לקבל לוחות זמנים, פחות או יותר.

אבתיסאם מראענה: חיכיתם הרי לממשלה יציבה, אז יש ממשלה יציבה.

אבתיסאם מראענה: לקראת החגים?

אפרת לב ארי: כיועצת משפטית בלשכה המשפטית של משרד ממשלתי קטונתי מלכבול את הממשלה ללוחות זמנים, אבל אנחנו הפצנו טיוטה של הצעת מחליטים כבר לפני כמה שבועות, אנחנו מחכים להתייחסויות של יתר המשרדים, ובעניין הזה אני אבקש מענבל ראש המינהל להרחיב קצת יותר, כי היא מובילה כרגע את התהליך הזה.

אבתיסאם מראענה: תודה רבה.

אבתיסאם מראענה: ענבל, ראש המינהל לעובדות ועובדים זרים, בבקשה.

ענבל משש: שלום, צהריים טובים, תודה, ותודה לאפרת על התשובות המקצועיות והטובות לאורך כל הדיון.

ענבל משש: אני פה מתחילת הדיון.

ענבל משש: אין לי הרבה להשלים את מה שאמרה אפרת.

ענבל משש: חשוב לי להדגיש שאנחנו לוקחים את הנושא הזה מאוד ברצינות.

ענבל משש: אני יכולה לומר כמי שנושאת בתפקיד מינואר 2020, זה אחד הנושאים שחשובים לנו ברשות, וחשוב לנו לקדם אותו.

ענבל משש: אני חושבת שמאז העתירה, ובכלל, חלו תמורות משמעותיות רבות.

ענבל משש: בגלל זה בין היתר העתירה הזאת נמחקה.

ענבל משש: אפרת דיברה על כל השינויים המהותיים שעשינו, בין היתר זה גם החלטה על הפסקת הגבייה, בין היתר היה הנושא הזה של פרסום טיוטה לנוהל.

ענבל משש: אני אומר שקיבלנו הערות ציבור של שלושה גופים מאוד משמעותיים: התאחדות התעשיינים, התאחדות הקבלנים וקו לעובד.

ענבל משש: אנחנו בהחלט חלק מההמלצות אימצנו, חלק מההמלצות עוד בבחינה, וכפי שאמרה אפרת אנחנו מתייעצים עם משרד זרוע עבודה במשרד הכלכלה ומצפים להתייחסות שלהם, כדי להעביר את זה הלאה.

ענבל משש: במקביל, עוד שני נושאים שאנחנו שותפים, חלק אנחנו שותפים וחלק מובילים, אבל בהחלט הם נושאים שמאוד חשובים לנו, הנושא הזה של רפורמת השכר.

ענבל משש: אני יכולה להגיד, אפרת אמרה כמה שבועות, לדעתי זה למעלה מחודש שאנחנו מנסים לקדם הצעת מחליטים שמובילה שרת הפנים להעביר את האחריות למעסיקים, כפי שנקבע בצוות הבין משרדי שהיה ברשות מנכ"ל האוצר, ולא קודם מאז ועד עתה.

ענבל משש: ולכן יש לנו חשיבות רבה לקדם את זה.

ענבל משש: ניסינו גם להעביר את זה בדרך אחרת, שנכון לעת הזו לא צלחה.

ענבל משש: אבל אנחנו עדיין נחושים לקדם את הנושא הזה.

ענבל משש: במקביל יש את הצוות הבין משרדי הנוסף, יחד עם האוצר, שהאוצר מובילים.

ענבל משש: התשלום מקוון של השכר לחשבונות הבנק.

ענבל משש: בהמשך אנחנו רוצים שזה יקרה, ושנתנה את זה בהיתרים שאנחנו נותנים למעסיקים, כדי שנוכל גם לפקח על הדברים.

ענבל משש: יש לזה השלכות רבות, בין היתר התועלות זה גם צמצום סחר בהיתרים, הגברת יכולת האכיפה והבקרה שלנו, ואלו פעולות חשובות שאנחנו גם שותפים אמרתי, וגם מובילים, ובהחלט רוצים לקדם בתקופה הקרובה.

אבתיסאם מראענה: תודה רבה ענבל.

אבתיסאם מראענה: אני בהחלט תוהה לגבי היחסים שלנו עם הרשות הפלסטינית.

אבתיסאם מראענה: אני אומרת מי מייצג אותם שם בעצם.

אבתיסאם מראענה: אנחנו פה מנהלים להם את החיים, הם עובדים פה, בונים, יש להם דמי מחלה, אין להם דמי מחלה.

אבתיסאם מראענה: יש קו לעובד.

אבתיסאם מראענה: מייצג אותם, נלחם בשבילם.

אבתיסאם מראענה: יש מדינת ישראל.

אבתיסאם מראענה: ומה קורה שם בצד השני?

אבתיסאם מראענה: הם נמצאים איתנו?

אבתיסאם מראענה: הם יושבים אתכם בשולחנות עגולים?

אבתיסאם מראענה: הם מעבר למחסומים?

אבתיסאם מראענה: מה קורה בדיוק בסוגיה הזאת?

אבתיסאם מראענה: אני רוצה לשמוע מנציג ההסתדרות החדשה על הנושא.

ואאיל עבאדי: יש לנו בעיה עם ארגוני העובדים הפלסטינים.

ואאיל עבאדי: הם לא רוצים לשתף פעולה עם מדינת ישראל, והם נעלמים לגמרי.

ואאיל עבאדי: אני הלכתי, אני באופן אישי מחפש אותם שם, והם מסרבים לשתף פעולה.

ואאיל עבאדי: ואנחנו בעזרת התאחדות הקבלנים, מנסים למצוא אותם, ולא מוצאים אותם.

אבתיסאם מראענה: יש להם לשכות?

אבתיסאם מראענה: לפי הנוהל הזה שהתפרסם, אני בעצם קוראת ברפרוף, ויסלחו לי אם אני פה עושה טעות, בעצם אומרים שצריך ללכת ללשכת העובדים ברשות הפלסטינית.

אבתיסאם מראענה: אז כן יש לשכות של עובדים ברשות הפלסטינית.

אבתיסאם מראענה: כולם לא מדברים עם ישראל?

יצחק גורביץ: יצחק גורביץ:

יצחק גורביץ: יצחק גורביץ: << אורח >> << אורח >> יש, אבל הם לא קשורים לעשייה, בדברים שאנחנו מדברים, מלבד תהליכים פרוצדורליים קטנים, האם לפדות את הפנסיות, את הפיצויי פיטורין, האם להעביר טפסים כאלה.

יצחק גורביץ: במכלול של הנושאים הם לא בקשר.

יצחק גורביץ: יש שם סוגיות הרבה יותר מורכבות, הם מנותקים.

יצחק גורביץ: אין זיקה בין הגורמים.

יצחק גורביץ: הנושא הזה נופל בין הכסאות.

אבתיסאם מראענה: חבל מאוד.

אבתיסאם מראענה: אנחנו ניתן לאסף אדיב את רשות הדיבור.

אסף אדיב: צהריים טובים, אני מייצג את ארגון מען, שמארגן עובדים פלסטינים, גם בישראל וגם בהתנחלויות.

אסף אדיב: ומכיר היטב את הסוגיה הזאת של העסקה של עובדים באמצעות מדור התשלומים.

אסף אדיב: אנחנו היינו שותפים בתקופת הסגר הראשון של הקורונה בפנייה, במסגרת של הבג"צ, בתביעה לפצות את העובדים שישבו בבית חודשים ארוכים.

אסף אדיב: אתמול דיברתי עם אחד העובדים, עובד בבית מלון בנתניה.

אסף אדיב: מכפר עקראבה.

אסף אדיב: ישב שישה חודשים בבית.

אסף אדיב: בחל"ת.

אסף אדיב: אבל ההבדל בין החל"ת של עשרות אלפים של עובדים, מדובר למשל על בית לחם, שב-1.3.2020 כבר נסגרה, כי היה שם מקרה קורונה, אנשים בבית לחם ישבו עד יולי, חמישה חודשים, ישבו בבית, בחל"ת, אבל לא קיבלו גרוש.

אסף אדיב: לא מהרשות הפלסטינית, לא מביטוח לאומי, לא מהמעסיקים, לא מאף אחד.

אסף אדיב: בעצם הטענה שהועלתה בפני בג"צ אז היתה טענה שהיות ויש פה כסף, ובעצם הדיון פה על חמש מאות מיליון שקל, שנצפה בקרן מחלה, שברור שהעובדים הפלסטינים ברור שלא מימשו אותו.

אסף אדיב: זה לא כסף שהגיע סתם, הכסף הזה היה אמור להגיע לימי מחלה של עובדים, שלא קיבלו אותם בגלל בעיות פרוצדורליות שתוארו פה, גם על ידי עו"ד מיכל תג'ר, גם על ידי אחרים.

אסף אדיב: כולל מדור התשלומים, שמודה שהיתה בעיה.

אסף אדיב: מה יותר נכון, מה יותר הגיוני, שכאשר יש מין מגיפה כזאת, שהיא מחלה לכל דבר ועניין, לקחת את העובדים האלה, שמגיע להם את הכסף, ולהגיד בואו אני אפצה אתכם.

אסף אדיב: אנשים הגיעו לפת לחם.

אבתיסאם מראענה: אסף, אתה מעורב בשיח הזה שקורה גם עם ההערות לנוהל שהתפרסם?

אבתיסאם מראענה: אתה עיינת בזה?

אסף אדיב: אני מצטער שלא ידעתי שפורסם נוהל, לא הגיע לידינו המידע הזה.

אסף אדיב: ואני לא הגשתי.

אסף אדיב: אני באופן כללי נמצא בקשר די הדוק עם קו לעובד, עם מיכל תג'ר.

אסף אדיב: אני בלי לראות את ההערות של קו לעובד אני סומך את ידיי על ההערות האלה.

אסף אדיב: אני חושב שיש פה שאלה כפולה.

אסף אדיב: מאז 2019 כל הקשור לימי המחלה עבר לתלוש של העובד, ובתלוש, נאמר על ידי עו"ד אפרת לב ארי שהעובדים מיודעים דרך התלוש.

אסף אדיב: בתלוש לא כתוב שאפשר לתבוע חוב.

אסף אדיב: בתלוש כתוב אם אתה חולה אפשר להגיש ניירות, ותקבל את דמי המחלה שלך, כמו כל עובד אחר.

אסף אדיב: ישראלי.

אסף אדיב: וזה בסדר גמור.

אסף אדיב: ואם המגמה היא של העברה של תשלום והוצאת התלושים למעסיקים אני חושב שזה שינוי מבורך וחשוב.

אסף אדיב: העברת הכספים דרך הבנק, שינוי חשוב.

אסף אדיב: יש אפשרות, יש המון מעסיקים שכבר עושים את זה היום, דרך בנק הפועלים ודרך בנק דיסקונט, כפי שאמרה מנהלת מדור התשלומים.

אסף אדיב: יש אפשרות לעשות את זה.

אסף אדיב: נשארת פה שאלה של תקופה ארוכה מאוד, עד 31.12.18, של עשרות אלפי עובדים פלסטינים שהיו חולים ולא קיבלו דמי מחלה.

אסף אדיב: ואת הדבר הזה צריך לעשות כצעד, אני חושב שההצעה של נציג החקלאים אברהם היא הצעה נכונה, היא הצעה הגיונית, היא הצעה צודקת, היא הצעה שתסגור את הסיפור הזה אחת ולתמיד.

אסף אדיב: יש פה סכום כסף שצריך ללכת למי שמגיע לו.

אבתיסאם מראענה: אני מבינה.

אבתיסאם מראענה: תודה רבה אגף.

אבתיסאם מראענה: גם תהיה אתנו בקשר, בכלל בשוטף של הוועדה, ואם יש לך איזה תלוש משכורת שאתה מקבל מהפלסטינים, גם מהעבר וגם מעכשיו, אני ממש אשמח לעיין בזה.

אבתיסאם מראענה: עד עכשיו אין לי.

אבתיסאם מראענה: תשלחו לי.

אבתיסאם מראענה: שלום למוריה ברבי, מהתאחדות התעשיינים,

מוריה ברבי: שלום, בשם התאחדות התעשיינים, כפי שנאמר קודם לכן, גם אנחנו הגשנו את ההערות שלנו לטיוטת הנוהל.

מוריה ברבי: למעשה עד 2018 גבו מהמעסיקים שניים וחצי אחוזים עבור דמי מחלה.

מוריה ברבי: ב-2019 זה נפסק, והמעסיקים נדרשו לשלם דמי מחלה לעובדים.

מוריה ברבי: בסופו של דבר, בתוך הקופה הזו, בתוך הקרן, הצטברו כספים, שהתרגום שלהם הוא לימי מחלה.

מוריה ברבי: אחת ההערות שלנו לנוהל היא שהמעסיקים זכאים לעשות שימוש בכספים האלה, אם הם לא מושבים, לפחות שינוצלו, כדי שהוא לא יצטרך עכשיו, המעסיק, לשלם פעמיים.

מוריה ברבי: זאת אומרת הימים האלו שנצברו, המעסיק כבר שילם בגינם.

מוריה ברבי: ולכן כפי שקובע הנוהל, צריך לאפשר לו לנצל אותם.

מוריה ברבי: יחד עם זאת, יש לי הערה מהותית לנוהל.

מוריה ברבי: אחד הקריטריונים לניצול ימי מחלה בנוהל, כלומר שהמעסיק יזכה לשיפוי, זה רק בהתקיים תנאים מסויימים.

מוריה ברבי: זאת אומרת אם העובד לצורך העניין חולה, אבל הוא חולה מטעמים מסויימים.

מוריה ברבי: למשל הוא עבר ניתוח שיניים, הוא נפצע עקב קטטה, והוא רוצה לנצל ימי מחלה בגין מחלת ילד, כפי שזכאי על פי דין.

מוריה ברבי: אומר הנוהל המעסיק לא יוכל להיות משופה, ולא ניתן יהיה להשתמש בכספים של הקרן למטרות האלה.

מוריה ברבי: אנחנו טענו בנייר העמדה, ואנחנו חוזרים וטוענים.

מוריה ברבי: יש שם כסף שהופקד על ידי המעסיקים, בגין ימי מחלה של העובדים.

מוריה ברבי: הכסף הזה אמור להיות מנוצל.

מוריה ברבי: זאת אומרת אם המעסיק היום מחוייב לשלם לעובד דמי מחלה, כפי שמחייב בדין והפסיקה הישראלית, זה לא בסדר להתנער מהמעסיקים ולהגיד להם אתם לא תוכלו להיות משופים בגין הסכומים האלה.

מוריה ברבי: ואז בעצם יש פה תשלום כפול בידי המעסיק.

מוריה ברבי: מצד אחד אני צריך לשלם עכשיו לעובד, אבל את הכסף הזה אני כבר הפקדתי.

אבתיסאם מראענה: אני מאוד שמחה שהגענו לדיון הזה, שבו גם אתם נלחמים על אותו כסף, שבסופו של דבר, אולי אני אגיד עמדה נחרצת, קודם כל בואו נשלם לאנשים שבשביל זה הפרישו להם את ימי המחלה.

אבתיסאם מראענה: יש עובדים שעבדו פה.

אבתיסאם מראענה: קודם כל יסדירו את הסוגיה הזאת מולם, ויתנו לאנשים האלה מה שמגיע להם.

אבתיסאם מראענה: קודם כל שימצו את הזכויות של אותם עובדים.

אבתיסאם מראענה: יש אנשים שעשרים שנה עבדו כאן, נתנו את הנשמה שלהם, ועכשיו לכי תחפשי אותם בתוך הרשות הפלסטינית.

מוריה ברבי: יש אנשים היום, שמגישים אישורי מחלה, ובסופו של דבר מי שצריך לשלם להם, הכספים האלה כבר שולמו על ידי המעסיק.

אבתיסאם מראענה: תודה רבה.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה לסכם את הדיון בנושא דמי מחלה של העובדים הפלסטינים.

אבתיסאם מראענה: אני מבקשת מרשות האוכלוסין לעדכן את הוועדה בנוגע לפרסום הנוהל החדש.

אבתיסאם מראענה: אני מאוד רוצה לנצל את ההזדמנות ולהגיד שאני פשוט לא ראיתי את הנוהל שפורסם.

אבתיסאם מראענה: בפעם הבאה אבקש לקבל אותו מראש.

אבתיסאם מראענה: הוועדה מדגישה את החשיבות של מיצוי זכויות העובדים שבוטחו בנוהל החדש שיגובש, ללא קשר למעסיק העכשיוי.

אבתיסאם מראענה: כמו גם הנגשת המידע לעובדים באשר לאופן בו ניתן לפנות לצורך מיצוי זכויותיהם, ויצירת מנגנון נגיש לבחינת בירוקרטיה ככל האפשר.

אבתיסאם מראענה: אני יודעת שהבעיה הכי גדולה שלנו כמדינה היא בירוקרטיה סבוכה.

אבתיסאם מראענה: אז תארו לעצמכם שיש לנו עובדות ועובדים זרים, אין להם נגישות שפתית, תרבותית, הם יצטרכו פה להתמודד עם הבירוקרטיה הכל כך סבוכה.

אבתיסאם מראענה: בבקשה להקל.

אבתיסאם מראענה: אופן תביעת הכספים חייב להיות נגיש, ברור ופשוט ליישום, לצורך תיקון המצב שנוצר.

אבתיסאם מראענה: אני לא אנקוט באותם משפטים שנאמרו כאן, אבל אני אגיד בפירוש, נעשה עוול, וגרירת רגליים, של כל כך הרבה שנים שלא נעשה כלום.

אבתיסאם מראענה: גם אם היו נסיונות, בפועל לא מספיק.

אבתיסאם מראענה: רוצים ממשלה יציבה – יש.

אבתיסאם מראענה: עכשיו יש לכם ועדות, ואפשר להתקדם, ואנחנו לצדכם.

אבתיסאם מראענה: באשר לעבודת הצוות הבין משרדי, באשר לייעוד הכספים שנותרו בקרן, הוועדה מבקשת מהצוות לעבוד יחד עם ארגוני העובדים על מנת לקיים בדיקה אמיתית ביחס ליכולת לייעד את הכסף עבור העובדים שלא הצליחו לממש את זכויותיהם לאורך השנים.

אבתיסאם מראענה: תעבדו איתם, הם לא נגדכם, אתם לא נגדם, זה יכול להיות מצויין.

אבתיסאם מראענה: בנוסף נבקש עדכון בנוגע להחלטת הממשלה ליישום המלצת הצוות הבין משרדי בעניין תשלום שכר העובדים הפלסטינים, בדגש על פתרון בעיית ההעברה הבנקאית, והעברת האחריות על הנפקת התלוש למעסיקים.

אבתיסאם מראענה: הוועדה כמובן תקיים את הדיון הבא שלנו בקרוב, בעוד חודשיים.

אבתיסאם מראענה: בחודשיים האלה אני מצפה שתהיה באמת נכונות של כל המשרדים להתכנס יחדיו ולהביא לפתרונות, בשיתוף פעולה גם אתנו וגם עם נציגות ונציגי העובדות והעובדים והמעסיקים.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה להגיד תודה.

אבתיסאם מראענה: הדיון הסתיים.