ועדת הכלכלה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 123, 2021-12-21 14:15

מיכאל ביטון: שלום לכולם.

מיכאל ביטון: אנחנו ממשיכים את דיוני ועדת הכלכלה.

מיכאל ביטון: קבענו דיון ביום העוני ובחרנו להתמקד בסוגיית ניצול אוכלוסיות עניות על ידי חברות פרטיות המציעות להן שירות של שיפור דירוג אשראי במגוון מניפולציות ורמייה של אוכלוסיות שפועלות בתום-לב.

מיכאל ביטון: המצב הזה, של הגידול במספר החברות הללו, שבסוף עושקות ומרמות את האוכלוסיות העניות ביותר, נובע מכך שהמחוקק יצר גם את העובדה שיש נתוני אשראי לכל לקוח, גם את ההגבלה על מסגרת האשראי של כרטיס אשראי בנקאי, שבעצם יוצרים מצב שאדם נדרש לעשות כמה כרטיסים, וכך יש עוד אנשים שפועלים בתום-לב ומבטיחים להם הבטחות ללא כיסוי.

מיכאל ביטון: האירוע הזה הוא לא שולי.

מיכאל ביטון: יש פה עושק שנאמד במאות מיליוני שקלים.

מיכאל ביטון: אנחנו שמחים שיש גופים במדינה שבחרו לשים פוקוס על הנושא ולהיאבק בו.

מיכאל ביטון: אנחנו נשמע אותם, כמו גם את גופי הממשלה.

מיכאל ביטון: ראשונת המציגים היא המועצה הישראלית לצרכנות, עופר פיינשטיין, בבקשה.

עופר פיינשטיין: תודה רבה על ההזדמנות להעלות את הנושא.

עופר פיינשטיין: אנחנו מגלים מידי שבוע, מידי חודש, תופעה שהולכת ומתרחבת, של ניצול ציני על ידי חברות פרטיות של שירותים ממשלתיים שניתנים בחינם.

עופר פיינשטיין: אם עכשיו עסקינן בנתוני אשראי, קודם לכן דיברנו על הר הכסף ועל הר הביטוח.

עופר פיינשטיין: בכל פעם שהממשלה יוצאת ביוזמה יפה ומנגישה את השירות בחינם מיד קופצות חברות פרטיות ומציעות לצרכנים: אנחנו יכולים לעשות את זה עבורך, וכמובן שדוחפות שם עלויות מטורפות.

מיכאל ביטון: זה בצעד טוב של שירות חינמי, אבל לפעמים הממשלה עצמה עשתה רגולציה שהכבידה על האזרח, למשל דירגה אותו ברמת אשראי מסוימת והוא חושב שאיזו חברה פרטית תשנה לו את דירוג האשראי, או שפגעה לו בסך ההוצאה מכרטיס האשראי שלו והוא נדרש עכשיו לייצר לעצמו כרטיס אשראי נוסף או אשראי חוץ-בנקאי ולקחת סיכונים.

מיכאל ביטון: לפעמים זה נובע משירות קיים של הממשלה, שחברות עושות מניפולציה, אבל לפעמים זה נובע מחקיקה שפוגעת בחלשים.

עופר פיינשטיין: אמת, או מחקיקה שעדיין לא הדוקה סופית ומאפשרות פרצות, שאליהן נכנסות החברות הפרטיות.

עופר פיינשטיין: אנחנו רואים את זה כתופעה רחבה מאוד.

עופר פיינשטיין: עו"ד הדס יעקובסון ארידור מן המועצה לצרכנות תשמח להציג את זה, ברשותך.

מיכאל ביטון: בבקשה הדס.

מיכאל ביטון: אני מקצה לך עשר דקות.

מיכאל ביטון: אם היו פה חברי כנסת הייתי נותן לך יותר, אבל לא יהיו פה הפרעות אז תדברי ברצף עשר דקות.

מיכאל ביטון: לצערי כנראה אתם פחות מעניינים מהדואר, כי בדיון על הדואר היו פה 20 ח"כים.

מיכאל ביטון: אתם כנראה לא כל כך מעניינים, העושק של החלשים לא תמיד מעניין.

מיכאל ביטון: הייתי מצפה שיהיו פה 20 חברי כנסת ללמוד איך עושקים את העניים ביותר בחברה.

מיכאל ביטון: בדיון על שירותי הדואר, בשל סיבות כאלה ואחרות, היו פה 20 חברי כנסת.

מיכאל ביטון: אני קורא להם לבוא לדיונים על העניים ועל העושק של העניים.

מיכאל ביטון: בבקשה.

הדס יעקובסון ארידור: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

הדס יעקובסון ארידור: אני מודה לך מאוד על ההזדמנות להציג את הנושא.

הדס יעקובסון ארידור: כפי שאמר מנכ"ל המועצה לצרכנות, עו"ד עופר פיינשטיין, התופעה הזאת היא חלק מתופעה הרבה יותר רחבה.

הדס יעקובסון ארידור: אנחנו רואים הרבה פעמים חברות פרטיות ש"מטרגטות", בניגוד למה שהיינו חושבים, דווקא את העניים ביותר.

הדס יעקובסון ארידור: לכאורה היינו חושבים שישווקו לעשירים ביותר, אבל לא.

הדס יעקובסון ארידור: משום מה הן מתמקדות באנשים שנמצאים במצוקה כלכלית ועליהם הן מחפשות לגרוף רווחים.

הדס יעקובסון ארידור: זה מקומם במיוחד וחייבים לשים לזה סוף באיזה אופן.

הדס יעקובסון ארידור: בגדול, חוק נתוני אשראי הוא החוק שקובע את המאגר שבנק ישראל מחזיק בו ואת לשכות האשראי שמדרגות את הצרכנים, כל אחד לפי דירוגו.

הדס יעקובסון ארידור: מרבית הצרכנים בישראל נמצאים בדירוג גבוה, אבל יש שכבה שהדירוג שלה נמוך.

הדס יעקובסון ארידור: את הדוח לקבלת נתוני האשראי ממאגר בנק ישראל אפשר לקבל פעם בשנה בחינם.

הדס יעקובסון ארידור: את הדוח מלשכות האשראי אפשר לקבל בתשלום של 39 שקלים.

הדס יעקובסון ארידור: מדובר בסכומים סבירים לגמרי.

הדס יעקובסון ארידור: כאמור, המדינה עשתה את שלה לכאורה והנגישה את השירות הזה.

הדס יעקובסון ארידור: אבל יש פה כשל.

הדס יעקובסון ארידור: קשה מאוד להבין את השירות.

הדס יעקובסון ארידור: אדם מן הישוב שנכנס לאתר בנק ישראל יתקשה קצת לנוע בנבכי ההבדל בין המאגר לדירוג.

הדס יעקובסון ארידור: זה דבר שאפשר וכדאי לחשוב איך מטפלים בו.

הדס יעקובסון ארידור: חוסר הבהירות הזה מייצר כמובן את מי שהחליט "להבהיר", במירכאות כפולות, לצרכן את הנושא, ופה נכנסות אותן חברות פרטיות.

הדס יעקובסון ארידור: דירוג האשראי משפיע על הצרכן באופן מהותי: הוא יקבע אם הוא יקבל הלוואה, הוא יקבע אם יהיה לו כרטיס אשראי, והיום הוא גם נכנס לנושא שכירות הדירה.

הדס יעקובסון ארידור: היום כשאנחנו באים לשכור דירה, המשכיר מבקש הרבה פעמים את דירוג האשראי של השוכר כדי לראות מה מצבו והאם ניתן להשכיר לו את הדירה.

הדס יעקובסון ארידור: כלומר זה נדבך משמעותי מאוד בחיים הכלכליים של הצרכן.

הדס יעקובסון ארידור: בגדול, אנחנו רואים שהתופעה שאליה נכנסו החברות הפרטיות, הן לכאורה משווקות לצרכנים, אותם צרכנים שנמצאים במצוקה ולא מקבלים הלוואות או לא מצליחים לשכור דירה או לא מצליחים לקבל כרטיס אשראי, אומרים להם: אנחנו נשנה ונשפר לך את דירוג האשראי.

הדס יעקובסון ארידור: חשוב להבין, אפשר לשפר את הדירוג בהתנהלות פיננסית נכונה, בשינוי הרגלים, בעיקר בליווי.

הדס יעקובסון ארידור: זה תהליך ארוך ולא פשוט, בוודאי למי שסובל מקשיים כלכליים, זה לא זבנג וגמרנו, אין שם מעשה של קסם.

הדס יעקובסון ארידור: במקרה הטוב יותר החברות האלה פשוט גובות כסף ומבטיחות שיפור דירוג.

הדס יעקובסון ארידור: הן גובות בין 300 ל-1,500 שקלים עבור פתיחת תיק או עיון במסמכים, שכאמור אפשר להשיג בחינם או בתשלום סמלי, ובמקרה הטוב נעלמות מבלי לעשות דבר.

הדס יעקובסון ארידור: במקרה הגרוע יותר הן לפעמים מוחקות לאדם את כל רישומי האשראי, לעתים בלי שהוא יודע או נתן את הסכמתו לכך.

הדס יעקובסון ארידור: המשמעות של מחיקת רישומי האשראי, יסבירו פה חברינו מבנק ישראל, היא לא בהכרח משמעות חיובית, אנחנו לא באמת מתחילים מאפס.

הדס יעקובסון ארידור: כשהבנקים רואים מישהו שנמחק מן המאגר, זה בהחלט מדליק להם נורה אדומה.

הדס יעקובסון ארידור: הצרכן לא הבין שזה מה שהולך לקרות, ואי אפשר להחזיר את הגלגל אחורה, הוא לא יכול לשחזר את הנתונים האלה.

הדס יעקובסון ארידור: אנחנו רואים עוד ועוד אנשים שנתקלים במצב שבו אין להם נתוני אשראי.

הדס יעקובסון ארידור: הם שילמו סכומים משמעותיים למדי ושום דבר טוב לא קרה.

הדס יעקובסון ארידור: החוק נכנס לתוקף ב-2019.

הדס יעקובסון ארידור: תקופת הקורונה הייתה מין תקופת ביניים, כולם עסקו בדברים אחרים, כך שזו בסך הכול תופעה שהתחילה עם כניסת החוק לתוקף והיא הולכת ומתגברת.

הדס יעקובסון ארידור: אנחנו חושבים שצריך לטפל בה.

הדס יעקובסון ארידור: בכלל צריך לטפל בנושא של חברות פרטיות שנכנסות בין האזרח לבין השירותים הממשלתיים שהמדינה מנגישה.

הדס יעקובסון ארידור: אפשר וצריך לתקן את העוול הזה.

הדס יעקובסון ארידור: תודה רבה.

מיכאל ביטון: כל הכבוד, עשית את זה בפחות מחמש דקות.

מיכאל ביטון: עו"ד אריאל דיאמנט או אליהו בוקובזה מן הרשות להגנת הצרכן והסחר ההוגן, בבקשה.

מיכאל ביטון: גם לך יש עשר דקות, ואתה גם יכול לא להשתמש בכולן.

אליהו בוקובזה: שלום לכולם, צוהריים טובים.

אליהו בוקובזה: אני מנהל אגף חקירות ברשות להגנת הצרכן והסחר ההוגן.

אליהו בוקובזה: כל עניין דירוג האשראי, כפי שהדס ציינה כאן קודם, הוא נושא חדש.

אליהו בוקובזה: אנחנו מכירים את התופעה של העוקץ הפיננסי, כך הגדרנו אותה אצלנו ברשות, כבר משנת 2017, תיקים ראשונים היו ב-2016, כאשר התחלנו לעקוב במקביל אחר עוקץ הקשישים.

אליהו בוקובזה: התופעה הזאת מוכרת, ידועה ונמצאת על שולחן הרשות.

אליהו בוקובזה: חלק גדול מן ההתעסקות של הרשות הוא בתחום הזה של העוקץ הפיננסי.

אליהו בוקובזה: אנחנו אפיינו כמה היבטים של הדבר הזה שנקרא עוקץ פיננסי.

אליהו בוקובזה: הוא מתחלק לכמה תחומים: תחום ההלוואות – זיהינו מספר חברות שמבטיחות הלוואה או תיווך להלוואה לצרכנים קשי-יום, כאלה שלא מאפשרים להם הלוואות במקום אחר והם פשוט מתפתים להגיע לפה, משלמים עבור פתיחת תיק ובדרך כלל לא מקבלים כלום.

אליהו בוקובזה: מימוש זכויות רפואיות – נתקלנו במספר חברות כאלה שמציעות, מהתחום של: תקבל זכויות בביטוח לאומי, או תו נכה, ויש כאלה שמשלבים בזה גם החזרי מס, עושים מישמש מהכול.

אליהו בוקובזה: שיפור בדירוג נתוני אשראי – תחום חדש יחסית שנכנסנו אליו לפני כשנה עם בנק ישראל.

אליהו בוקובזה: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה צמוד בעניין הזה.

אליהו בוקובזה: אפיינו את התופעה.

אליהו בוקובזה: יש לנו מספר תיקי חקירה שמתנהלים.

אליהו בוקובזה: יש כמה תיקים שהסתיימו בתחום הזה.

אליהו בוקובזה: עיקר ההפרות שזיהינו בתחום הזה הן הבטחה לתיקון ושיפור דירוג אשראי במקום שהוא בלתי אפשרי, מחיקת נתוני אשראי, כפי שהזכירו פה, כשהצרכן לא מבין מה המשמעות של זה, שברגע שמוחקים לו את הדירוג זה יכול לקחת אותו למקום אחר ולא טוב.

אליהו בוקובזה: איתור כספים אבודים – בעקבות הרפורמה של הר הביטוח והר הכסף היו הרבה קופצים על המציאה.

אליהו בוקובזה: כל צרכן יכול למשוך את הנתונים בעצמו.

אליהו בוקובזה: יש חברות שקמו במטרה לכאורה לעזור לצרכן למשוך את הכסף ולהשוות לו.

אליהו בוקובזה: נתקלנו שם בדברים יחסית חריגים מאוד, של חברות שמבטיחות לצרכן שימצאו לו כספים ושמגיע לו החזרים, ואפילו היו שיחות שבהן נאמר שגם להורים שלך שנפטרו מגיע החזרים מביטוח לאומי עוד לפני שביטוח לאומי קם.

אליהו בוקובזה: ראינו פה הרבה מאוד הטעיות והרבה מאוד דברים שמשכו את הצרכן.

אליהו בוקובזה: חברות שמבטיחות החזרי מס עוד לפני שבכלל בודקים אם אתה זכאי או לא זכאי, וכל עניין ייעוץ למשכנתאות.

אליהו בוקובזה: התחום הזה של עוקץ פיננסי, אנחנו מנטרים אותו כל הזמן, הוא נמצא על השולחן שלנו.

אליהו בוקובזה: המספרים שמוצגים כאן מראים את החברות הפעילות שחשודות מבחינת הרשות.

אליהו בוקובזה: חשוד מבחינת הרשות זה אומר שבוצעה איזו פעילות מודיעינית בשיתוף עם רשויות אחרות: בנק ישראל, שוק ההון.

אליהו בוקובזה: מנטרים את זה, בודקים את החברות, בודקים את הפעילות, בודקים את התלונות.

אליהו בוקובזה: הם נמצאים בניטור שלנו.

אליהו בוקובזה: זה הגרף בצד שמאל.

אליהו בוקובזה: בגרף בצד ימין אנחנו רואים את הפילוח, כפי שהסברתי קודם, כאשר העליון זה הלוואות, מתחתיו החזרי מס, איתור כספים אבודים, דירוג אשראי וכולי.

אליהו בוקובזה: אנחנו ברשות אפיינו את התופעה הזאת ואנחנו מבינים שהיא נובעת מכמה סיבות.

אליהו בוקובזה: ראשית, הרצון של שאר הרגולטורים בממשלה לשים את הצרכן במרכז ולתת לו אפשרות למשל להבין מה דירוג האשראי שלו ולהיות קלף מרכזי לצרכן עצמו, וגם מבחינת הר הביטוח והר הכסף, שכל אחד יכול לבדוק בעצמו ולהבין איפה בדיוק נמצאים הכספים שלו.

אליהו בוקובזה: היו חבר'ה שקפצו על המציאה ופשוט לקחו את השירותים האלה, שחלקם ניתנים בחינם וחלקם עולים גרושים, ומציעים אותם לצרכן בעלויות מטורפות.

אליהו בוקובזה: בנוסף להעמקת המצוקה במשקי הבית בישראל, בנוסף לקורונה בשנתיים האחרונות למעשה צצו הרבה מאוד חברות כאלה.

אליהו בוקובזה: אנחנו רואים שינוי מגמה מעוקץ הקשישים לכיוון העוקץ הפיננסי.

אליהו בוקובזה: מבחינת ההתנהלות של הרשות, אנחנו שמים לב למגמות הללו, אנחנו על זה.

אליהו בוקובזה: ניהלנו עד היום עשרות תיקי חקירה בכל ה"פרח" הזה שהראיתי לכם עם כל הפרקטיקות.

אליהו בוקובזה: יש לנו עשרות תיקי חקירה שמתנהלים, שרצים כבר.

אליהו בוקובזה: עשינו פילוח פנימי ברשות.

אליהו בוקובזה: הנתונים שאני מראה כאן הם הערכה פנימית שמבוצעת ברשות.

אליהו בוקובזה: רק לפני כן, חשוב לי להגיד שיש חברות שהן בסדר גמור.

אליהו בוקובזה: אני לא מבקש לצבוע עכשיו את כל החברות במשק.

אליהו בוקובזה: יש חברות שהן מצוינות, שהן שקופות עם הצרכן, לא מטעות אותו, אומרות לו את האמת, הצרכן מבין בדיוק לאן הוא נכנס, אבל יש חברות שהן פשוט קיצוניות לצד השני, ויש כאלה שהן באמצע.

אליהו בוקובזה: זה הערכת מחזור הפעילות השנתית.

אליהו בוקובזה: כפי שאמרתי, זה הערכה בלבד.

אליהו בוקובזה: אנחנו רואים שהפרקטיקות הבעייתיות שניטרנו הן תיווך להלוואות, איתור כספים אבודים ושיפור בדירוג נתוני אשראי.

אליהו בוקובזה: אתם רואים פה את מחזור הפעילות ואת ההיקף.

אליהו בוקובזה: יש פה מספר דוגמאות שהבאנו, דברים שאנחנו חווינו וחקרנו, היינו שם.

אליהו בוקובזה: החלק הראשון הוא עוד בתקופת הקורונה – מציעים הלוואה לכל אחד.

אליהו בוקובזה: בשקף הבא בכוונה גזרתי פרסומות כדי להמחיש, שתבינו איך זה נראה מן הצד של הצרכן.

אליהו בוקובזה: הצרכן הוא במצוקה כלכלית, הבנקים לא נותנים לו הלוואות, הוא לא מצליח לקבל הלוואה, הוא רוצה לקבל הלוואה כי המצב שלו ממש לא טוב ויש חברות שפשוט מנצלות את זה.

אליהו בוקובזה: איך הן עושות את זה?

אליהו בוקובזה: הן מציגות לו: "זה מאוד מאוד פשוט, עוברים מסירוב לחיוב, זה מאוד מאוד קל, נמחק את הרישום השלילי ותצאו לדרך חדשה.

אליהו בוקובזה: אפשר למחוק את כל הדירוג השלילי.

אליהו בוקובזה: " מה המשמעות של זה?

אליהו בוקובזה: לא תמיד מפורט לצרכן, הצרכן לא באמת מבין את זה.

אליהו בוקובזה: נתקלנו בהרבה מאוד הטעיות בתחום הזה.

אליהו בוקובזה: הפעולות העיקריות שהרשות מבצעת בתחום הזה בכלל, ובפרט בנושא דירוג אשראי, הן עבודה מודיעינית מסיבית.

אליהו בוקובזה: התלונות פה לא רבות, בעיקר בתחום של דירוג אשראי.

אליהו בוקובזה: הוא תחום חדש למדי, כלומר זו פרקטיקה שהיא חדשה-ישנה, שפועלת שנה ומשהו.

אליהו בוקובזה: אנחנו עובדים פה הרבה בתחום המודיעיני, לאסוף מידע, לעבוד עם רגולטורים אחרים, עם רשויות אחרות, עם בנק ישראל, שאנחנו עכשיו בשיתוף פעולה מאוד מאוד טוב איתם בדיוק בעניין הזה.

אליהו בוקובזה: מבצעים אכיפה.

אליהו בוקובזה: זה נמצא בראש סדר הטיפול של הרשות.

אליהו בוקובזה: ויש הרבה דוברות והסברה שאנחנו גם הכנסנו.

אליהו בוקובזה: בשקפים הבאים אפשר לראות, יש פה למשל תיק פלילי שעשינו ביחד עם המשטרה על איתור כספים אבודים.

אליהו בוקובזה: יש פה אזהרות לציבור שהוצאנו.

אליהו בוקובזה: יש סרטון הסברה שהולך להסביר לצרכנים את התופעה.

אליהו בוקובזה: זה מספר תיקים בתחום הזה, בעולם הזה, שאני חי אותו ביום-יום.

אליהו בוקובזה: בצד ימין Easy loan – תיק שעשינו ביחד עם יאחב"ל להב 433 נגד ארבל אלוני בנושא תיווך להלוואות.

אליהו בוקובזה: הקימו שם מערך מטורף – אני לא נתקלתי בכזה ואני הרבה שנים בתחום האכיפה – כל מי שרוצה יכול לקבל הלוואה, הבטחות מפה ועד פקיסטן פחות או יותר, ובשורה התחתונה: הרבה מאוד אנשים שילמו כסף ולא קיבלו כלום.

אליהו בוקובזה: זה הרציונל: כתב אישום, אופק, תקווה לשעבר, הם פשוט שינו את השם, זכויות רפואיות.

אליהו בוקובזה: גם פה מספר פרקטיקות, הם לא רצים על פרקטיקה אחת.

אליהו בוקובזה: אתה צריך תו נכה?

אליהו בוקובזה: אין בעיה, תקבל תו נכה.

אליהו בוקובזה: – אבל אני לא זכאי לתו נכה.

אליהו בוקובזה: – לא, אנחנו נדאג לזה, נבוא, נשלח, נראה.

אליהו בוקובזה: זיהינו פה כל מיני פרקטיקות, כאשר בסוף המטרה היא להוציא כסף מן הצרכן.

אליהו בוקובזה: טופ פיננסים זה גם תיווכי הלוואות.

אליהו בוקובזה: המרכז למימוש זכויות זה גם אותן פרקטיקות.

אליהו בוקובזה: עד היום הרשות הטילה בתחום הזה של הזכויות הרפואיות - - -

מיכאל ביטון: הכנסתם אנשים לכלא על הרמייה הזאת?

אליהו בוקובזה: בארבל אלוני בצח"מ שעשינו, על האובייקט המרכזי הוטלו 26 חודשי מאסר.

אליהו בוקובזה: חשוב לציין פה שזה נעשה ביחד עם משטרת ישראל, בשיתוף פעולה.

אליהו בוקובזה: שם באמת ראינו משהו קיצוני.

אליהו בוקובזה: תחום הטלמרקטינג, עוקץ הקשישים – התחלנו לטפל בזה ב-2015, ראינו פה את המגמות, שהגיעו לשיא בשנת 2017.

אליהו בוקובזה: נכון להיום התחום הזה עדיין מנוטר.

אליהו בוקובזה: הבנו ב-2017–2018 שזה מוסט לכיוון הפיננסי וגם הרשות ידעה להסיט את הפעילות שלה לשם, גם מבחינת משאבים, שזה אומר מודיעין, לחפור שם ולמצוא בדיוק אילו חברות הן בעייתיות, מי שינה מגמה, וגם מבחינת אכיפה, לבצע אכיפה יותר לכיוון הזה.

אליהו בוקובזה: היום הנושא הזה מנוטר.

אליהו בוקובזה: אנחנו רואים שנשארו מעט חברות יחסית שאנחנו במעקב אחריהן לראות מה קורה.

אליהו בוקובזה: מספר דוגמאות גם בעולם הזה: תיק פלילי שעשינו, גם בצח"מ משותף, שהתחילו בתור מספר תיקים מנהליים שעשינו והטלנו עיצומים כספיים.

אליהו בוקובזה: הבנו שיש פה מגמה קצת יותר רצינית.

אליהו בוקובזה: נכנסנו פה לשיתוף פעולה ביחד עם משטרת ישראל ורשות המיסים.

אליהו בוקובזה: בתיק הקודם צריך לציין את רשות המיסים, כדי שלא יבואו אליי בטענות אחר כך.

אליהו בוקובזה: בתיק של ארבל אלוני גם רשות המיסים הייתה מעורבת, מגיע להם הקרדיט.

אליהו בוקובזה: עשינו פה חקירה משותפת.

אליהו בוקובזה: עכשיו התיק הימני שאתם רואים מתנהל, של שני אלימלך.

אליהו בוקובזה: הום סייל, מוצרי צריכה – מציעים לאנשים כל מיני דברים, כל מיני מתנות.

אליהו בוקובזה: המטרה בסוף היא למכור כל מיני דברים, להוציא מאנשים הרבה מאוד כסף.

אליהו בוקובזה: לא תמיד הם מבינים מה הם קונים ולא תמיד הם מבינים מה התשלומים.

אליהו בוקובזה: זה שאומרים לאדם 250 שקל או 40 שקל דמי משלוח ובסוף מחייבים אותו על 36 תשלומים כפול איזה סכום, לא תמיד הצרכן מבין את זה.

קריאה: זה חיובים מתמשכים.

מיכאל ביטון: תודה רבה לך אדוני.

מיכאל ביטון: אנחנו צריכים לסיים.

מיכאל ביטון: אנחנו מקדמים בברכה את חברת הכנסת אפרת רייטן מרום חברתי ומברכים אותה על היוזמה לעשות את יום העוני בכנסת.

מיכאל ביטון: זו יוזמה חשובה ואת יודעת כמה ליבי ונפשי לאוכלוסיות המוחלשות, אבל הבוקר היה לנו דיון על תיקוני חקיקה בדואר והיו פה 20 חברי כנסת ונשמעו צעקות והייתה התרגשות.

אפרת רייטן: איפה הם עכשיו?

מיכאל ביטון: אני שואל, כשבאים לדבר על העניים מי ישמע את זעקת העניים?

מיכאל ביטון: מתוך כל עיסוקי ועדת הכלכלה מצאנו שיש עולם גדול של עושק של חלשים, וזה באזורים של התמימים ביותר, הזקנים, העולים, אנשים חדלי פירעון או שנמצאים בהליכים או בפשיטת רגל ומבטיחים להם שיביאו להם כרטיס אשראי ויביאו להם דירוג אשראי וגובים ועושקים אותם.

מיכאל ביטון: ראינו סקירה של המועצה לצרכנות ועכשיו של הרשות להגנת הצרכן.

מיכאל ביטון: אשאל אותם כמה שאלות כדי שתיכנסי לעניינים ואז את תגידי כמה דברים לכבוד היום הזה.

מיכאל ביטון: מקובל עליך?

אפרת רייטן: אתה היו"ר.

אפרת רייטן: תודה רבה.

מיכאל ביטון: רציתי לשאול אתכם את השאלות הבאות: קודם כול, האם שניכם אוכפים את אותו דבר, גם המועצה לצרכנות וגם הרשות להגנת הצרכן?

מיכאל ביטון: האם הכלים שיש לכם בחוק לאכוף ולמצות את הדין עם העבריינים הם דומים?

מיכאל ביטון: האם אתם מדברים ביניכם?

מיכאל ביטון: האם יש רמת תיאום ועבודה משותפת, או איזשהו שולחן עגול?

מיכאל ביטון: אני מבין שהרשות להגנת הצרכן היא ישות בתוך משרד הכלכלה ממש, והמועצה לצרכנות היא גוף חיצוני שיש לו זיקה למשרד אבל לא כפוף למשרד.

מיכאל ביטון: השאלה היא איך אתם עובדים יחד כי אולי אנחנו רואים פה כפילויות.

מיכאל ביטון: ובמבט סטטיסטי של שנת עבודה: כמה אכיפה עשיתם?

מיכאל ביטון: כמה עונשים?

מיכאל ביטון: מה סוגי העונשים?

מיכאל ביטון: האם אתם מאמינים שאפשר לעשות יותר?

מיכאל ביטון: למה לא עושים יותר?

מיכאל ביטון: מה המגבלות?

מיכאל ביטון: תקציב?

מיכאל ביטון: כוח אדם?

מיכאל ביטון: האם אתם מחזירים לקופת המדינה כסף ואז היא יכולה לעודד אתכם לפעול יותר כשאתם אוכפים בכל העוולות הללו?

מיכאל ביטון: שאלה מיוחדת למועצה לצרכנות: בדוח שלכם מופיע שאין פעם שתפסתם נוכל או רמאי ולא פניתם בתביעות קטנות או במכתב או בעתירה ושולם הכסף חזרה.

מיכאל ביטון: מדאיג אותי שזה מאה אחוזי הצלחה על עוול.

מיכאל ביטון: השאלה אם הפניות שעשיתם טיפלו ב-95% מן המקרים או שיש עוד 200% של עוולות שלא הגיעו לטיפולכם?

מיכאל ביטון: זה 100% הצלחה במי שתפסתם אבל החברות האלה יכולות להגיד: הנה המועצה לצרכנות עלתה עלינו, נחזיר את הכסף לאותו לקוח שהתלונן ונמשיך לעשוק עוד 1,000 אנשים שהתייאשו ולא פנו אליכם ולא תדעו על הבעיה.

מיכאל ביטון: איך אתם רואים את הבעיה הזאת של ההיקף?

מיכאל ביטון: כמה הפעולות שלכם מכסות ואיך אותה חברה תיזהר לא לעשוק אחרים?

מיכאל ביטון: כי אם היא שילמה ללקוח הפרטי את מה שהיא לקחה ממנו זה לא אומר שהיא מפסיקה להיות נוכלת.

מיכאל ביטון: בואו תתחילו להשיב.

אליהו בוקובזה: הרשות להגנת הצרכן היא הרגולטור בתחום הגנת הצרכן.

אליהו בוקובזה: אנחנו אחראים על כל נושא תיקון החקיקה, אכיפת חוק הגנת הצרכן.

אליהו בוקובזה: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם המועצה, לפחות בדרג שלי, מה שאני יכול לייצג כמנהל אגף חקירות, אבל לא הסגן ולא ראש הרשות.

אליהו בוקובזה: יש שיתופי פעולה עם המועצה.

אליהו בוקובזה: אנחנו מקבלים מהם תלונות ותופעות שהם מציפים לנו.

אליהו בוקובזה: מבחינת כפילות – אני חושב שאין כאן כפילות, אבל אני חושב שלא אני האדם שצריך לענות על זה.

אליהו בוקובזה: יכול להיות שזה צריך לקבל מענה בדרגים קצת יותר גבוהים.

מיכאל ביטון: אתה האיש הכי בכיר שמשרד הכלכלה שלח לכאן אז אתה נציג משרד הכלכלה.

מיכאל ביטון: לשלוח נציג ולא לדבר בשם משרד הכלכלה, זה בעייתי.

מיכאל ביטון: היינו רוצים שהבוס שלך יהיה פה ביום העוני, להגן על הצרכנים, היינו רוצים שמנכ"ל משרד הכלכלה יבוא ליום העוני, היינו רוצים, אבל אתה באת ואנחנו שמחים שבאת.

מיכאל ביטון: אבל אתה צריך לענות תשובות בשם משרד הכלכלה.

מיכאל ביטון: או שזה תשובות שמרצות אותנו ומספקות אותנו או שהן לא מספקות אותנו, אבל אתה חייב לייצג את המשרד על כל השאלות שיעלו פה.

מיכאל ביטון: אתה יכול להגיד: אין לי תשובה, אני אבדוק.

מיכאל ביטון: זה גם אפשרי.

אריאל דיאמנט: אני מן הלשכה המשפטית של הרשות להגנת הצרכן.

אריאל דיאמנט: בעיקרון אין כפילות משום שהרשות היא הגוף האוכף.

אריאל דיאמנט: המועצה תדבר בשם עצמה.

אריאל דיאמנט: אנחנו ועדת סמכויות האכיפה.

מיכאל ביטון: כמה אכיפות עשיתם?

מיכאל ביטון: באילו היקפים?

מיכאל ביטון: אילו עונשים הוטלו?

מיכאל ביטון: מה ההיקף השנתי של עבודתכם?

מיכאל ביטון: מישהו יכול לתת לנו סקירה כוללת?

מיכאל ביטון: מה התוצאות של עבודתכם בשנה?

מיכאל ביטון: האם אתם יכולים לעשות יותר?

מיכאל ביטון: מה ימנע מכם לעשות יותר?

מיכאל ביטון: שאלתי את כל השאלות האלה קודם.

אליהו בוקובזה: התשובה מתחלקת.

אליהו בוקובזה: כאשר אנחנו מדברים על התחום של נתוני אשראי, יש מספר חקירות שמתנהלות ויש כמה שהסתיימו.

אליהו בוקובזה: זה פחות או יותר אופי הפעילות.

אליהו בוקובזה: זה תחום שאנחנו מנטרים אותו, עובדים עליו כל הזמן.

אליהו בוקובזה: בתחום של העוקץ הפיננסי בכלל עשרות חקירות נעשו.

אליהו בוקובזה: הוטלו עיצומים, כפי שהראיתי קודם, בגובה של 17 מיליון ש"ח.

אליהו בוקובזה: יש תיק פלילי שנעשה, שהצגתי אותו קודם.

אליהו בוקובזה: זה מבחינת הפעילות שעשינו בתחום הזה.

אליהו בוקובזה: מבחינת סמכויות – נתקלנו פה בבעיה בהעברת מידע בין בנק ישראל ובינינו מבחינת הטיפול, שזה קצת מקשה על הפעילות.

אליהו בוקובזה: אולי אנשי בנק ישראל יפרטו קצת יותר.

אליהו בוקובזה: כלומר ברגע שאנחנו מתנהלים ומנהלים הליך חקירה כלשהו, בבנק ישראל יש נתונים שיכולים לסייע כדי להבין מי בדיוק הצרכנים שנפגעו אך הם מוגבלים כרגע מלהעביר לנו את הנתונים הללו.

מיכאל ביטון: למה?

אייל חדד: אני הממונה על השיתוף בנתוני אשראי בבנק ישראל.

אייל חדד: כפי שאמרו פה גם החברים, אנחנו משתפים פעולה עם הוועדה ועם החברים פה ועם המועצה לצרכנות והרשות להגנת הצרכן באופן מלא.

אייל חדד: יש מניעות משפטיות אצלנו לתת ללקוח שפנה למאגר נתוני אשראי – הוא לא פנה אפילו, לקוח שנמצא במערכת וזיהינו שחברת ייעוץ פנתה במקומו, או יש לנו חשש כזה, ואז אנחנו לוקחים את נתוני האשראי של הלקוח הזה, מוציאים אותם החוצה.

אייל חדד: הבנתי שיש בעיה משפטית לתת את הנתונים האלה.

אייל חדד: אשמח מאוד לעשות את זה, אדרבה.

מיכאל ביטון: מי אומר שיש בעיה?

מיכאל ביטון: אנשי בנק ישראל אמרו לנו שהם לא רק שומרים על הבנקים, הם גם שומרים על האינטרס של הלקוח.

מיכאל ביטון: אם מישהו עושק את הלקוח, הם לא יכולים לתת את הנתון לרשות ממשלתית כדי שתוכל לטפל בו?

אייל חדד: אשמח שקרן גבאי המשפטנית תאמר תשובה בהקשר הזה.

עופר פיינשטיין: אנחנו גם רוצים להשיב.

מיכאל ביטון: אתה תשיב בוודאי, ואחרי כן אפרת רייטן מרום, ואחרי כן נציגת בנק ישראל תענה לנו בזום תשובות איך לא מעבירים מידע כדי להגן על לקוחות שנפגעים, העברת מידע בתוך משרדי ממשלה.

מיכאל ביטון: נציג המועצה לצרכנות, בבקשה.

עופר פיינשטיין: תודה.

עופר פיינשטיין: שני הגופים נפרדים ושניהם עוסקים באכיפה.

עופר פיינשטיין: הרשות עוסקת באכיפה מינהלית ואנחנו עוסקים באכיפה אזרחית.

עופר פיינשטיין: כלומר אנחנו פונים בשם הצרכן עצמו שפונה אלינו ומשיגים לו בחזרה את הכסף.

עופר פיינשטיין: ברוב הפעילות של המועצה, חלק מן הפניות שלנו נענות, חלק לא, ובאלה שלא אנחנו יכולים להגיש תביעה ייצוגית כוללת.

עופר פיינשטיין: הבעיה שלנו היא באמת כאשר מחזירים מיד את הכסף ואז לא נותר את מי לתבוע.

עופר פיינשטיין: במקרים האלה החדשים, זה רק מן התקופה האחרונה, אנחנו עדיין מתקשים בתביעה ייצוגית.

עופר פיינשטיין: מה אנחנו כן עושים?

עופר פיינשטיין: אנחנו מעבירים חלק מן התלונות, או את כל התלונות שלנו לרשות בבקשה לאכיפה.

עופר פיינשטיין: שיתוף הפעולה שעליו שאלת, אדוני היושב-ראש, לא נעשה היטב.

קריאה: למה?

עופר פיינשטיין: כי החומר מגיע לרשות ובכך נעלם מאתנו.

עופר פיינשטיין: אין שיתוף פעולה פורה בין המועצה לבין הרשות.

עופר פיינשטיין: כדאי שיהיה, בכל הרמות, בכל הדרגים.

עופר פיינשטיין: אשמח אם זה יתקיים טוב יותר.

מיכאל ביטון: תודה על הכנות אבל זה עצוב מאוד.

מיכאל ביטון: עם ישראל נושא אליכם עיניים, העניים והעשוקים נושאים אליכם עיניים.

מיכאל ביטון: לא תהיה סינרגיה בין גופים ורשויות?

אליהו בוקובזה: אני נמצא ברשות כבר שמונה שנים, מיום שהיא התחילה לקום, ומאז ומעולם הייתי בקשר עם המועצה.

מיכאל ביטון: יכול להיות שכך בדרג שלך אבל אנחנו רוצים שגם ראש הרשות להגנת הצרכן ושסמנכ"לים במשרד הכלכלה יעסקו בזה.

אליהו בוקובזה: אני יודע שכל פנייה וכל דבר שהמועצה מעבירה לרשות מטופלים.

אליהו בוקובזה: האינטרס שלנו הוא בסוף למנוע את הפגיעה בצרכנים.

מיכאל ביטון: אנחנו רוצים שמפה ייצא שיתוף פעולה.

מיכאל ביטון: שלא יהיה עלבון או משהו אלא להיפך, שתיקחו את ההערה הזאת לפתרונות פוריים.

אליהו בוקובזה: רשמתי לפניי.

מיכאל ביטון: שלא יהיו פה ויכוח והתגוננות אלא לכו לעבוד, כפי שאמרו הדורות הקודמים.

מיכאל ביטון: עד שנקבל הבהרות על בנק ישראל אני מזמין את חברת הכנסת אפרת רייטן מרום, שהייתה לי הזכות לברך אותה כחברת כנסת צעירה בכנסת ישראל.

מיכאל ביטון: אני הימרתי על המניה הזאת.

מיכאל ביטון: כשאתה מברך אתה לא יודע איך מישהו יהיה כחבר כנסת, אבל מאז היא זכתה להיות יושבת-ראש ועדת העבודה והרווחה והיא עושה חיל בכנסת, אז המניה שלי עולה, הברכה לא הייתה לבטלה, ברכה טובה לעם ישראל.

אפרת רייטן: אצלנו קונים רק אופציות.

אפרת רייטן: ..

מיכאל ביטון: ואם כבר, אני רוצה להחמיא לך על כך שאת ליווית את משפחות הנפגעים באסון נחל צפית, ליווית את זה בתבונה, כולל הסדרים נכונים, והטלת עליי עוד משימה, בגלל ניגוד עניינים, שאני אגמור את סוגיית ההנצחה שלהם.

מיכאל ביטון: אנחנו פתרנו את בעיית האנדרטה וההנצחה בנחל צפית ונקווה שנהיה שם ביחד.

מיכאל ביטון: זה אירוע קשה לעם ישראל אבל היה באמת טיפול אישי וליווי במשך שנים על ידי אפרת רייטן.

מיכאל ביטון: בבקשה.

אפרת רייטן: קודם כול, באמת תודה רבה לך, כבוד יושב-ראש ועדת הכלכלה, שנתת מן הזמן היקר של הוועדה החשובה הזו.

אפרת רייטן: אם אני מצטרפת לדבריך הכה מפרגנים, גם אני הגעתי לכנסת חדשה ולא ידעתי למי ללכת כדי לבקש את הברכה, יש 120 ח"כים, ואתה נבחרת.

מיכאל ביטון: הדדיות בקשר.

אפרת רייטן: אחת הסיבות שבחרתי בך לברך אותי ביום שהגעתי לכנסת הייתה בזכות האנושיות הרבה שאתה כל כך ניכר בה.

אפרת רייטן: אני רואה את זה גם בדיונים שאתה מנהל ביד רמה מצד אחד, וברוך ובחמלה מצד שני, והכול כדי להביא את הצדק ולהביא את החמלה עבור אותם אנשים שאני יודעת עד כמה הם קרובים ויקרים ללבך.

אפרת רייטן: זה ממש מחזיר אותי לדקות הראשונות שישבתי אצלך בלשכה והגישה החמה, האנושית והלבבית שבה אתה קיבלת את פניי, לא אשכח את זה.

אפרת רייטן: זה נכנס לדברי ההיסטוריה.

מיכאל ביטון: אנחנו יכולים לסגור את הדיון עכשיו וללכת.

מיכאל ביטון: ..

אפרת רייטן: אז אני מודה לך מאוד על הזמן ועל הדיון.

אפרת רייטן: הדיון הזה הוא אחד מיני ארבעה שהתקיימו היום בכנסת בנושא המאבק בעוני ואי-הביטחון התזונתי.

אפרת רייטן: היום הוצג גם דוח העוני האלטרנטיבי של "לתת".

אפרת רייטן: כפי שאתם יכולים לדמיין, הנתונים קשים ועגומים, גם מבחינת אי-הביטחון התזונתי, אבל לא רק.

אפרת רייטן: מצד אחד לשמוע ילדים והורים שצריכים לוותר על ארוחות או לא לשלוח את הילד לבית ספר עם סנדוויץ' כי אין להם, אימהות שמוהלות את המים עם סולת או עם קמח כי אין להן כסף לקנות תחליפי חלב.

אפרת רייטן: אבל לא רק, גם עניין הדיור ועניין תנאי המחיה שאתם מדברים עליהם כאן לא מעט.

אפרת רייטן: 65% מן הנתמכים שקועים בחובות.

אפרת רייטן: 42% כבר חוו חסימה או עיקול חשבון בנק, ו-45% מהם – וזה אולי הדבר שאנחנו צריכים לקחת לתשומת לבנו יותר מהכול – מעריכים שהסיכויים שלהם להיחלץ מן המצוקה הכלכלית נמוכים, כלומר ייאוש, ייאוש, ייאוש.

אפרת רייטן: אי-הביטחון שלהם במעשיה ובהצלחתה של ממשלת ישראל בשנים האחרונות מצביעים גם הם על ייאוש ועל חוסר תקווה מכך שמישהו יעזור להם בכלל להתקדם ולצאת בחיים.

אפרת רייטן: שנינו יודעים, אני יודעת מעבודתי כיושבת-ראש ועדה בארבעת החודשים האחרונים שאנחנו כן עושים מעשים וכן מנסים לפתור חסמים וכן מעלים קצבאות, אם זה של נכים ואם זה קצבאות אחרות, של קשישים, ועדיין נראה שמדובר כאן בצעד קטן מדי כנגד כל הסיכויים וכנגד כל הבעיות שצפויות לנו, והאתגרים הרבים.

אפרת רייטן: אחד הדברים שעולים גם מן המחקר שנערך על ידי הכנסת, שצריך להיות גוף אחד מתכלל שלא מתייחס אך ורק לאי-ביטחון התזונתי אלא גם לבעיות הדיור והבריאות והחינוך, כל אותן תשתיות שבהן אנחנו משקיעים בבני אדם, באנשים, כדי שאחר כך לא יחזרו אלינו בדלת השנייה של הרווחה, כדי שנהיה חברה חזקה, חברה עם חוסן, חברה בריאה ומוסרית, חברה שבאמת הולכת ביחד ויכולה להתמודד גם עם סכנות מבחוץ וגם עם אתגרים מבפנים.

אפרת רייטן: זה בדיוק מה שאנחנו מחפשים ולשם כך החזרתי את המסורת, שלא הייתה כאן כבר מספר שנים, של קיום דיונים במשך יום שלם – ותיכף נפתח את הדיונים במליאה – כדי להעלות שוב את המודעות, כדי שהדבר הזה יהיה על השולחן, כדי שגם אתם, אורחים נכבדים, תיקחו את הדברים האלה אתכם לכל מקום שתלכו.

אפרת רייטן: אתמול כאשר ניהלנו דיון על אי-ביטחון תזונתי בקרב תינוקות, ההקלטה שהביאו לנו, ובה שומעים אבא לשלושה ילדים, כאשר בלילה התינוקות שלו בוכים מתוך רעב והוא אומר להם: "אכלתם כבר בשעה 8, אין לי עכשיו אוכל לתת לכם עד הבוקר, תלכו לישון" – הבכי שלהם, אותי זה ילווה כבר כל השנים קדימה וכבר לא אוכל להתנתק מן המחויבות שלי לאבא הזה, לילדים האלה.

אפרת רייטן: אם לא נצליח לעשות דברים מבחינתי זה יהיה חטא גדול.

אפרת רייטן: אני מודה לך שוב.

אפרת רייטן: אני מבקשת באמת שתחשבו, בסוף-בסוף אני יודעת שרובכם כאן רואי חשבון, עורכי דין, אנשי כלכלה.

אפרת רייטן: גם אני באתי מן המקום הזה.

אפרת רייטן: יש לנו את התיקים שלנו, יש לנו את העבודה שלנו, יש לנו את העומס שלנו.

אפרת רייטן: אבל בסוף-בסוף בכל שורה יש אדם עם המשפחה שלו, עם הבעיות הקטנות שלו, עם זה שהוא חוזר לבית מסכן שצריך באמת תשומת לב.

אפרת רייטן: אז אני ממש מבקשת שתיקחו אתכם את האנושיות הזאת הלאה.

אפרת רייטן: אני מקווה מאוד שבשיתוף הפעולה החדש הזה שנוצר, ואנחנו נמשיך לעסוק בזה בהמשך המושב, נוכל למצוא כאן פתרונות לכל מיני חסמים, שלפעמים נראים קטנים ויכולים לעשות כאן שינויים גדולים עבור אזרחי ישראל.

אפרת רייטן: אז בהצלחה לכם ותודה רבה לך שוב.

מיכאל ביטון: תודה לך, חברת הכנסת אפרת רייטן מרום.

מיכאל ביטון: עכשיו נציגת בנק ישראל, תציגי את עמדתכם בנושא הזה: מצד אחד חוקים שפוגעים בסוף בחלשים, גם בדירוג האשראי שלהם, והופכים אותם לחדלי פירעון ושולחים אותם לאזורים מסוכנים של אשראי חוץ-בנקאי ושל שוק שחור, וגם ההשפעה של הגבלת מסגרת כרטיסי האשראי על משפחות כאלה, בין אם הן יוכלו להוציא כרטיס אשראי נוסף ובין אם לא.

מיכאל ביטון: גם כרטיס אשראי נוסף בפני עצמו מוסיף עמלות למשפחה ומכביד על הבקרה הכספית של אנשים עם הכנסה מוגדרת מאוד וצנועה.

מיכאל ביטון: וגם התייחסות איך זה שאתם יודעים שנעשות עוולות ללקוחות בבנקים והמידע לא עובר לרשות להגנת הצרכן אוטומטית כדי למצות את הדין עם מי שעשק ופגע באותם בעלי חשבון בנק, בדרך כלל אוכלוסייה ענייה שאין לה עורכי דין ואין לה ייצוג והרשות להגנת הצרכן והמועצה לצרכנות הן המפלט האחרון.

מיכאל ביטון: איך אתם לא מסייעים בידם במידע הספציפי?

מיכאל ביטון: בבקשה, קרן גבאי.

קרן גבאי: אני מן הלשכה המשפטית של בנק ישראל.

קרן גבאי: אנחנו בדקנו עם משרד המשפטים את שאלת העברת המידע, את היכולת שלנו להעביר מידע, שהוא מידע פרטי על אנשים, לרשות אחרת.

קרן גבאי: לאור הנוסח הקיים היום של הסעיף בחוק נתוני אשראי, שמחייב אותנו בסודיות, הייתה לנו בעיה להעביר את המידע, אבל כן הצלחנו למצוא פתרון ביניים, שנעביר את המידע אם הלקוחות מסכימים להעברת המידע.

קרן גבאי: אני מבינה עכשיו שיש בעיה, שיש לקוחות שלא יודעים שיש חקירה בעניינם.

מיכאל ביטון: למה לא תביאו תיקון חקיקה, שלעניין פגיעה בלקוחות בנקאיים רשאי בנק ישראל להעביר נתונים לרשות להגנת הצרכן?

קרן גבאי: כרגע יש תיקון חקיקה מקיף מאוד של חוק נתוני אשראי.

מיכאל ביטון: אני לא רוצה תיקון מקיף, כי תיקון מקיף לוקח שנים.

מיכאל ביטון: אני רוצה עכשיו את התיקון הקטן הזה.

מיכאל ביטון: עד שיהיה תיקון מקיף המשיח יבוא ויגנבו לאנשים כסף.

מיכאל ביטון: אני רוצה את התיקון הזה תוך שבועיים, שהם יתחילו לטפל במי שפגע באזרחים.

קרן גבאי: במסגרת התיקון ניסחנו סעיף שמאפשר לנו להעביר מידע אם מתנהל הליך פלילי.

קרן גבאי: אנחנו נבקש להרחיב אותו, להעביר מידע גם אם מתנהל הליך מינהלי.

מיכאל ביטון: לרשות להגנת הצרכן.

קרן גבאי: זה גם לרשויות מינהליות אחרות אם הן יחקרו.

מיכאל ביטון: לעניים אין זמן לתהליכים מקיפים, העניים נפגעים בכל יום.

מיכאל ביטון: האם אני יכול לקבל את התיקון הזה לוועדה בתוך שבועיים?

מיכאל ביטון: רק את התיקון הספציפי הזה.

קרן גבאי: אני מאמינה שכן אבל אני צריכה לקבל התייחסות של משרד המשפטים.

מיכאל ביטון: תודה לך על הנכונות.

מיכאל ביטון: התשובה שלך טובה ואופרטיבית.

מיכאל ביטון: תעשי כל מה שאת יכולה כדי להביא את התיקון הזה בתוך שבועיים לוועדה.

מיכאל ביטון: נעשה גם את החקיקה המקיפה, אבל את זה אנחנו רוצים לעשות מהר.

קרן גבאי: לגבי השאלות האחרות שלך, על כרטיס האשראי וההגבלה של אנשים, אני חושבת שהממונה על השיתוף בנתוני אשראי, אייל חדד, יכול להתייחס לכך, לגבי המאמצים שאנחנו עושים כן לסייע לאנשים כאלה, לאור הניסיון שצברנו מאז שהמערכת עלתה.

קרן גבאי: אני מציעה שאייל יתייחס.

מיכאל ביטון: אייל חדד, בבקשה.

אייל חדד: חשוב לי גם להגיע לפתרונות ולהצעות איך לקדם.

אייל חדד: הנושא היה שיפור דירוג אשראי ועוקץ על ידי חברות בהקשר הזה.

אייל חדד: יש לנו רעיון.

אייל חדד: גם כאן כבר יש תזכיר חוק שפורסם לציבור.

אייל חדד: זה סעיף שבהחלט יכול להוריד את המוטיבציה של החברות הללו לעקוץ לקוחות, ואבהיר את דבריי.

אייל חדד: אחת הבעיות הכי קשות שזיהינו היא כשלקוח משלם לחברת ייעוץ על מה שהוא יכול לעשות בחינם, ללחוץ על כפתור במערכת של בנק ישראל, למחוק את נתוני האשראי שלו ואחרי דקה הוא נכנס בחזרה ואז הוא נכנס עם אפס נתונים ומתחיל לצבור מחדש.

אייל חדד: הוא מגיע לנותן האשראי ונותן האשראי אומר: רגע, סליחה, אין פה נתונים, ואז לא נותן לו אשראי.

אייל חדד: זה העוקץ שקורה.

אייל חדד: אנחנו מציעים פתרון שיפתור את רוב הבעיה, שברגע שלקוח מבצע אופט-אאוט, יציאה ממערכת נתוני אשראי, אם הוא חוזר מיד, וזה מה שקורה בדרך כלל, במשך שנה הנתונים חוזרים אתו, ואז ממילא חברות הייעוץ לא יכולות לבצע את המניפולציה הזאת כדי לשפר את דירוג האשראי כי זה כבר לא יהיה רלוונטי.

אייל חדד: זה נמצא בתזכיר החוק.

אייל חדד: זה עבר את משרד המשפטים.

אייל חדד: כולם מסכימים שזה יפתור חלק גדול מאוד מן הבעיה הזאת.

אייל חדד: כמובן שהצעת החוק תגיע לוועדת הכלכלה.

מיכאל ביטון: מתי היא תגיע?

אייל חדד: מבחינתי, כמה שיותר מהר.

מיכאל ביטון: לא "מבחינתי".

מיכאל ביטון: תגיד: אני לוקח אחריות שזה יגיע.

מיכאל ביטון: זה לא דיון אמורפי.

אייל חדד: בנק ישראל לא מחוקק.

אייל חדד: החוק הוא של משרד המשפטים.

אייל חדד: אנחנו כבר פרסמנו את זה לציבור וקיבלנו הערות מן הציבור.

אייל חדד: השלב הבא הוא ועדת הכלכלה.

אייל חדד: אנחנו רוצים להגיע אליך.

אייל חדד: מבחינתנו יש שם כמה דברים של מניעה.

אייל חדד: הפעילות העיקרית שלנו היא שמירת עניינו של הלקוח.

אייל חדד: זה אגף בבנק ישראל שלא מסתכל על יציבות הבנקים, הוא מסתכל על הלקוחות.

אייל חדד: אשמח להציג לך בהמשך כאשר תהיה אפשרות את המערכת, שתכיר אותה.

אייל חדד: הצגנו אותה גם בעבר ליושבי-הראש הקודמים.

אייל חדד: אשמח מאוד להציג אותה בפניך כי חשוב שתכיר אותה.

אייל חדד: לכן מבחינתנו כמה שיותר מהר להעביר את תיקון החקיקה הזה.

אייל חדד: קיבלנו כבר הערות מן הציבור, אנחנו עובדים עליהן עם חבריי ממחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים.

אייל חדד: ברגע שזה יהיה מוכן אנחנו נקדם את התזכיר הזה ונגיע לוועדת הכלכלה.

אייל חדד: זה לא הדבר היחיד, יש שם עוד סעיפים שיסייעו לשמור על עניינם של הלקוחות, במיוחד מן השכבות החלשות.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: אני מצפה שאתה תביא את תיקוני החקיקה.

מיכאל ביטון: אני בעד אנשי ציבור ועובדי ציבור ועובדי מדינה שרואים במשימתם שליחות ומוכנים להזיז הרים ולחבר חיבורים ולוותר על אגו ולהניע את המערכות עד לקבלת תוצאה.

מיכאל ביטון: אני אומר לכם שעולם הבנקאות בישראל הוא עולם שאם אתה בפלוס בבנק ויש לך כמה מאות אלפי שקלים החיים שלך טובים, ואם אתה כל הזמן במינוס ואין לך אשראי ואתה נאבק על הקיום ואתה הולך לקבל הלוואות חוץ-בנקאיות והלוואות שחורות החיים שלך נהרסים.

מיכאל ביטון: אסור לנו לפגוע בחלשים ביותר.

מיכאל ביטון: כל תיקון וכל חוק שמשנה את העיוותים – הרי הייתה כוונה טובה, כשאמרו שנקטין את מסגרות האשראי לכרטיסי אשראי הכוונה הייתה שאם המסגרת קטנה אז יותר חברות ייכנסו לעולם האשראי ואנשים יעשו עוד כרטיסי אשראי.

מיכאל ביטון: רק שכחו את החלשים ביותר, שרוצים רק כרטיס אחד כדי לא לאבד את האפשרות להוצאות ולא רוצים לשלם עמלות פעמיים, שכחו את הקבוצה המוחלשת ביותר, אז בשם תחרות פגעו באזרחים.

מיכאל ביטון: הדבר הזה צריך להגיע לפה בימים הקרובים.

מיכאל ביטון: אז גם חוקים שעשיתם בכוונת מכוון טהורה וטובה להיטיב, לפעמים הדינמיקה של השוק מראה את הפגיעה והרגולטור צריך לחזור אחורה ולעשות סדר בברדק.

אייל חדד: חשוב לי לציין בהקשר הזה שצמצום מסגרות אשראי הוא תחום שיתקיים לגביו דיון נפרד עם הפיקוח על הבנקים, אני מניח שהם יהיו פה.

אייל חדד: גם בבנק ישראל עדיין בוחנים ובודקים את האפשרויות.

אייל חדד: אין לנו כרגע עמדה נחרצת שכבר אומרת לאן הולכים.

אייל חדד: חד-משמעית אני חושב שלעינינו וגם לעיני נגיד הבנק – וזה הגיע לדיון עם הנגיד – אנחנו רואים את השכבות החלשות בהקשר הזה עין בעין.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: צבי מנדלסון, עורך דין שעוסק בתחום, בבקשה.

צבי מנדלסון: שלום רב לכולם.

צבי מנדלסון: אני עורך דין שעוסק בתחום והגשתי עשרות הליכים בבתי משפט בעניין ואשמח להביא את הזווית של הציבור.

מיכאל ביטון: בבקשה.

צבי מנדלסון: בחקיקת החוק באמת היו הרבה כוונות טובות אבל מה שקרה, מאז החקיקה חלו אין-ספור טעויות שהציבור נפגע מהן.

צבי מנדלסון: ועוד נקודה, לא רק שחלו טעויות, החוק בנוי מהרבה פרמטרים.

צבי מנדלסון: אם למשל חוזר לאדם צ'ק בבנק, או למשל אם מישהו פתח נגד פלוני תיק הוצאה לפועל, עכשיו זה מופיע בדוח והאדם מוצג כאדום בפני נותני האשראי ולא נותנים לו אשראי, למרות שאולי הצ'ק חזר שלא כדין או תיק ההוצאה לפועל נפתח שלא כדין.

צבי מנדלסון: יש כל כך הרבה פרמטרים, שיכול להיגרם עוול לאדם והוא מדווח כאדום ואין לו עם מי לדבר.

צבי מנדלסון: לוואקום הזה אני נכנסתי.

צבי מנדלסון: צריך להבין, האנשים צריכים פתרונות.

צבי מנדלסון: לא ייתכן שזו תהיה מערכת סגורה, שייגרמו בה טעויות ואנשים לא יוכלו לתקן את הטעויות הללו.

צבי מנדלסון: לטעויות הללו, כפי שאתם מבינים, יש השלכה חריפה ביותר על החיים הכלכליים של האזרח.

מיכאל ביטון: צבי, מעבר לתיאור הבעיה, נמצאים פה אנשים שעוסקים גם באכיפה וגם באפשרות לתקן חוקים, אז תציע גם פתרונות מדויקים.

מיכאל ביטון: גם אני מבקש מאנשים, אם יהיה היגיון בדברים שלך ויש להם משמעות, לעמוד אתך בקשר ישיר גם אחרי ישיבת הוועדה.

מיכאל ביטון: בבקשה.

צבי מנדלסון: הפתרון האופרטיבי לדעתי הוא לתת לעורכי דין או לאנשים שיש להם אחריות מקצועית ואתית לטפל בעניין הזה.

צבי מנדלסון: כל החברות הפרטיות הללו עושות נזקים.

צבי מנדלסון: אם הן פותרות בעיה – זה סיפור אחד, אבל אם הן מציגות מצג-שווא ללקוח, כמו בדוגמה שהציג אייל חגג, שהן עושות אופט-אאוט ומיד אופט-אין – זו בעיה.

צבי מנדלסון: לכן גם בנק ישראל צריך לתת הנחיות: תיפנו לגורמי מקצוע, לעורכי דין שיפתרו לכם את הבעיה.

צבי מנדלסון: אם צריך לעשות את זה בחקיקה, אם צריך לעשות את זה בהנחיות, בכל דרך שהיא.

צבי מנדלסון: מישהו שיש לו אחריות מקצועית ואתית ושיכול לפנות לבתי משפט או ללשכת ההוצאה לפועל או לבנק ישראל, לתת לו עוד סמכויות בשיקול דעת.

צבי מנדלסון: כל הדברים הללו יכולים ליצור נתיב לאנשים שיש להם טענות על נתונים כאלה ואחרים שלא כדין.

צבי מנדלסון: זה פתרון אחד, עורכי דין.

צבי מנדלסון: פתרון שני הוא תביעות ייצוגיות.

צבי מנדלסון: כל מי שהוא מן הרשות להגנת והצרכן ורוצה, אני מוכן פה - - -

מיכאל ביטון: הרשות להגנת הצרכן מגישה תביעות ייצוגיות?

עופר פיינשטיין: לא, המועצה לצרכנות מגישה.

מיכאל ביטון: הנה יש לו פה הדגמה מה צריך לעשות.

צבי מנדלסון: תביעה ייצוגית תרסק את הגורמים הללו.

צבי מנדלסון: הם עושים הטעיה אז תביעה ייצוגית תחסל אותם.

צבי מנדלסון: ועוד נקודה, נתנו קודם דוגמה של אופט-אין ואופט-אאוט.

צבי מנדלסון: לדעתי הביטול של זה הוא לא פתרון.

צבי מנדלסון: למעשה החוק הזה נועד לשמור על הפרטיות של אנשים, שאדם יוכל לצאת מן המערכת ולהתחיל חיים חדשים ושידווחו עליו רק נתונים מכאן ואילך.

צבי מנדלסון: אני נגד הפתרון הזה.

צבי מנדלסון: הפרטיות של האנשים חשובה ואם אדם רוצה לצאת מן המערכת זה זכותו, ואם הוא רוצה לחזור ושידווחו עליו דיווחים חדשים זה גם זכותו.

צבי מנדלסון: לא צריך לפתור את הבעיה על ידי פגיעה נוספת וחוזרת באנשים.

מיכאל ביטון: צבי, משפטי סיום בבקשה.

צבי מנדלסון: לסיום אחזור ואומר, בנק ישראל צריך להבין שיש פה בעיה לציבור.

צבי מנדלסון: חשוב מאוד להציג את נתוני האשראי אבל בנק ישראל צריך להבהיר לציבור שיש פתרונות.

צבי מנדלסון: כלומר גם אם דווחו עליך נתונים שליליים, אם אתה חושב שהם שגויים יש פתרונות ותפנה לגורמי מקצוע בתחום שיודעים לטפל בבעיות הללו, אם על ידי חקיקה, אם בדרך אחרת.

צבי מנדלסון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: תודה לך.

מיכאל ביטון: עמיחי תמיר, בבקשה.

עמיחי תמיר: תודה רבה.

עמיחי תמיר: אנחנו מציינים היום בכנסת את יום המאבק בעוני ואת אי-הביטחון התזונתי, נושא שאני עוסק בו בהתנדבות כבר שש שנים, כאשר כל חיי כנכה ידעתי להתמודד עם הנכות ולעסוק גם בדברים אחרים.

עמיחי תמיר: חבר הכנסת לשעבר אילן גילאון, אחד האנשים שלמדתי ממנו רבות, נוהג להגיד כך: "העוני הוא חלוקה לא צודקת של העושר".

עמיחי תמיר: זה משפט שכל אחד מאתנו צריך לחשוב עליו.

עמיחי תמיר: התפקיד שלנו כאן לשנות, מכיוון שאין מדינה ללא רווחה.

עמיחי תמיר: בתחום הזה אנחנו נכשלים.

עמיחי תמיר: אפשר לומר שאת אותם נאומים אנחנו שומעים שנה אחר שנה והנתונים נהיים הרבה יותר קשים.

עמיחי תמיר: תודה רבה.

מיכאל ביטון: תודה לך, עמיחי.

מיכאל ביטון: אליקו שליין מארגון הנכים זכויות הנכים, בבקשה.

אליקו שליין: שלום רב, תודה רבה לכבוד היושב-ראש, לאפרת רייטן מרום ולכל המארגנים ולארגון הנכים, שאני חלק ממנו, ביחד עם עמיחי תמיר, בהתנדבות מלאה.

אליקו שליין: יש לי הצעות אופרטיביות לחברים שיושבים כאן סביב השולחן.

אליקו שליין: אני חושב שצריך להיות איגום משאבים של כל הסיפור הזה, שיהיה קו, כפי שיש קו של "יצאת צדיק", קו שנוכל אנחנו, האנשים הקטנים, לשלוח אליו וואטסאפ או מייל לתלונות על החברות הללו.

מיכאל ביטון: אתה יכול לשלוח כל מה שאתה רוצה למועצה לצרכנות, הם יודעים לקבל תלונות, וגם לרשות להגנת הצרכן.

מיכאל ביטון: אפשר לפנות אליכם בוואטסאפ?

אליקו שליין: יש קו ייעודי לחקירות?

אליקו שליין: למשל יש קו אדום בביטוח הלאומי.

אליהו בוקובזה: לרשות להגנת הצרכן יש קו טלפון להגשת תלונות.

מיכאל ביטון: מה המספר?

מיכאל ביטון: אפשר לשלוח בו וואטסאפ?

אליהו בוקובזה: אפשר להגיש תלונה מקוונת.

מיכאל ביטון: חייבים להגיע לעידן המודרני, שתהיה אפליקציה לתלונות בוואטסאפ, לשנות את הדברים.

אליהו בוקובזה: אני לא יודע אם יש אפשרות לוואטסאפ, לפי דעתי לא, אבל יש גם מענה וגם אפשרות להגיש תלונה מקוונת.

אליהו בוקובזה: לא צריך להגיע פיזית.

אליקו שליין: תקלו עלינו.

מיכאל ביטון: לגבי מה שאין תגיד: אנחנו הולכים לבדוק, לעשות אפליקציה, לעשות וואטסאפ.

מיכאל ביטון: רוב בני האדם בוואטסאפ, כישראלים לא היינו יכולים לחיות עכשיו בלי וואטסאפ, אז תן להם להתלונן בוואטסאפ.

אליהו בוקובזה: זה נכון, אפשר להתלונן גם בוואטסאפ אבל צריך להבין שאם אני צריך לקבל את כל החומר ומתוך זה לייצר פעילות של חקירה או לנסות לפתור את זה, בוואטסאפ זה לא תמיד הדרך כי אני צריך לקבל מסמכים.

מיכאל ביטון: יש מסמכים, יש קבצים, יש הכול, האמן לי, וזה מהיר, זה קורה מהר בוואטסאפ.

אליהו בוקובזה: אני אעלה את זה.

אליקו שליין: אנחנו בעידן של דברים מהירים.

מיכאל ביטון: ויש לך גם אפשרות להתלונן במועצה לצרכנות.

מיכאל ביטון: מה המספר שלכם?

מיכאל ביטון: איך מתלוננים?

אליהו בוקובזה: מספר הטלפון שלנו הוא 073-3717777.

אליהו בוקובזה: הוא זמין בימים שני, רביעי וחמישי בין השעות 9:00–13:00.

אליהו בוקובזה: יש דואר, יש מייל ויש אפשרות להגיש פניות בצורה מקוונת.

מיכאל ביטון: זה מופיע באתר שלכם?

מיכאל ביטון: אז מי שרוצה את הנתונים להתלונן ברשות להגנת הצרכן- - -

אליהו בוקובזה: יכול להיכנס לאתר ולעשות את זה בצורה מקוונת.

מיכאל ביטון: ואתם תפעלו כדי שיהיו לכם וואטסאפ ואפליקציות?

מיכאל ביטון: תנסו.

אליהו בוקובזה: רשמתי את זה, כן.

מיכאל ביטון: המועצה לצרכנות, מה קורה אצלכם?

עופר פיינשטיין: התלונות הפרטניות מגיעות ממילא אלינו, גם דרך הרשות.

עופר פיינשטיין: כלומר תפנו ישירות למועצה.

מיכאל ביטון: תיצרו קשר לפגישת עבודה ותיאום.

מיכאל ביטון: לא ייתכן ששני גופים שעוסקים בדברים קרובים ודומים לא יישבו וימצו את הפוטנציאל של עבודתם המשותפת.

מיכאל ביטון: לכל אחד יש יתרון יחסי ולכל אחד יש מיקוד.

מיכאל ביטון: זה כמו שני מעגלים, אתה מעגל אחד והוא מעגל אחר, רק יש אזור חפיפה.

מיכאל ביטון: אז תטפלו באזור החפיפה הזה ואל תעשו את הוויכוחים האלה על ידינו, תחסכו את זה מכולם.

מיכאל ביטון: פשוט תעשו פגישת עבודה להידוק הקשר ולייעול העבודה.

מיכאל ביטון: אדוני, תמשיך להגיד איך מתקשרים עם המועצה לצרכנות.

עופר פיינשטיין: יש טלפון שמספרו 03-5034903, הוא עובד חמישה ימים בשבוע מהבוקר ועד הערב.

עופר פיינשטיין: יש גם מענה קולי.

עופר פיינשטיין: יש עורכי דין לתת ייעוץ מידי אם צריך, ויש לנו מערכת מסודרת דרך האתר של הגשת תלונות.

מיכאל ביטון: אני גם מאתגר אתכם במועצה לצרכנות לעבור לעולם האפליקציות, לעבור לעולם הוואטסאפ, לפשטות הפנייה אליכם.

מיכאל ביטון: יש היום אין-ספור דרכים במתן שירות ללקוח להתקשר.

מיכאל ביטון: כבר עבר מן העולם שצריך לחייג למישהו ולדבר אתו בטלפון.

מיכאל ביטון: אפשר לכתוב את התלונה, יש תיעוד, יש רצף טיפול, משיבים.

מיכאל ביטון: זה חוסך זמן, יעיל, עובד 24 שעות ביממה.

מיכאל ביטון: אז נא להשביח את דרכי ההתקשרות אתכם.

אליקו שליין: איפה רשות התחרות והסחר ההוגן בכל הסיפור הזה?

מיכאל ביטון: אנחנו עד עכשיו מחפשים אותם.

מיכאל ביטון: הם הוזמנו?

אליקו שליין: אני לא מצליח להבין, דיברו פה על איגום משאבים.

אליקו שליין: שיישבו אתנו.

מיכאל ביטון: בשאלה שלך על רשות התחרות כיוונת לדעת גדולים.

מיכאל ביטון: כל הכנסת מחפשת אותם עכשיו, כבר כמה שבועות.

מיכאל ביטון: עוד מעט ימנו שם מנכ"ל.

מיכאל ביטון: יש יועצת משפטית שהיא ממלאת מקום, היא מתחילה להזיז את העניינים, אבל צריך מנהל או מנהלת קבועים, ולא אחד שעבד אצל החברות שהיה להן מונופול או קרטל אלא מי שלא פוחד מאף אחד.

מיכאל ביטון: לרשות התחרות יש המון סמכויות.

מיכאל ביטון: איך קוראים להם היום?

קריאה: בעבר זה היה רשות ההגבלים העסקיים.

קריאה: היום זה רשות התחרות.

אליקו שליין: הם מחליפים שמות כמו העוקצים.

אליקו שליין: העוקצים מחליפים את שמות החברות והח"פ שלהם משתנה.

מיכאל ביטון: זו הייתה בדיחה טובה אבל אל תשמיץ אותם יותר מדי.

מיכאל ביטון: בסך הכול גם שם יש עובדי מדינה שרוצים לעשות טוב.

מיכאל ביטון: אנחנו גם ערכנו דיון על רשות התחרות ומישהו חשב שיש לנו ביקורת על העובדים.

מיכאל ביטון: אין לנו שום ביקורת על העובדים.

מיכאל ביטון: אנחנו רוצים מנהיגים ומנהלים שייתנו רוח גבית לעובדים שם לצאת לדרך ולהביא תוצאות ולא לפחד מאף אחד.

מיכאל ביטון: אני רוצה לסכם את הדיון הזה.

מיכאל ביטון: קודם כול אני רוצה להגיד מילה טובה.

מיכאל ביטון: במקום שאין איש אהיה איש.

מיכאל ביטון: המועצה לצרכנות והפעולות שלה, כולל תביעות ייצוגיות, כולל החזרת הכספים ב-100%, זה דבר נפלא; הרשות להגנת הצרכן גם, שאתה מגיב ורוצה לשפר ולעשות יותר – קדימה.

מיכאל ביטון: ותהדקו את הקשר ביניכם.

מיכאל ביטון: יש לכם גם יכולות ועשיתם מעשים אז אנחנו מצפים מן הרשויות האלה לבנות שולחן עגול ולעבוד ביחד.

מיכאל ביטון: דבר שני, אנחנו מצפים מבנק ישראל וגם משר האוצר לבחון חקיקה שהשפיעה על החלשים ביותר בבנקים, גם בדירוג האשראי שלהם, גם אנשים שאין להם חסכונות, שהם פושטי רגל, שאין להם פיקדונות.

מיכאל ביטון: לבוא לקראת האנשים החלשים ביותר, ואם צריך לשנות חוקים שפגעו החלשים לא להתבייש לתקן אותם, כולל הצעת החוק שמביאים עכשיו על מגבלת המסגרת של כרטיסי האשראי שצריכה להגיע אלינו ולהמשיך הוראת שעה.

מיכאל ביטון: אנחנו מצפים משר האוצר וצוותו לבחון את הדברים הללו.

מיכאל ביטון: מכם במועצה לצרכנות אנחנו רוצים שתאיצו את העבודות שלכם ותאכפו יותר ותגלו יותר ותענישו יותר.

מיכאל ביטון: לא רק שתגרמו להחזיר את הכסף לאותו לקוח שהתלונן אצלכם אלא שתמנעו מאותה חברה להמשיך לעשוק אחרים.

מיכאל ביטון: למשל כשאני שומע שחברה שילמה ללקוח הספציפי אבל היא עלולה לעשות את זה לאחרים, כדי שתפחד הייתי עושה לה תביעה ייצוגית, כדי שתבין שהולכים לשבת עליה בכל המערכת.

מיכאל ביטון: אם היא בהסכמות תסגור את עצמה או תיזהר אז אפשר יהיה גם לבטל את התביעה הייצוגית, אבל אם תרחף מעל הראש שלה תביעה ייצוגית אז זה עוסק לא רק במקרה הפרטני שהוחזר הכסף אלא בכל האי-ודאות לגבי היושרה של החברה הזאת, כדי למנוע מן החברה להמשיך בזדון וברמייה שלה.

מיכאל ביטון: בנק ישראל נדרש לפתור מידית את בעיית המידע על חשבונות שבהם הייתה פגיעה באזרח ולהעביר מידע ולעשות סינרגיה עם הרשות להגנת הצרכן, גם בתיקון חקיקה וגם בהסדרים משפטיים שיאפשרו גם עבודה זמנית, כדי לא לפגוע בלקוחות.

מיכאל ביטון: אנחנו כוועדה נאיץ את הטיפול בתיקון החקיקה הזה ובכל תיקון אחר שמקטין את האפשרות לפגוע באוכלוסיות המוחלשות.

מיכאל ביטון: אנחנו גם חושבים שהמועצה והרשות, מצד אחד צריכות להאיץ את הפעולות שלהן, אבל נציגי משרד האוצר וגם אגף התקציבים צריכים לנתח את תרומתן למערכת, גם בהחזרי כסף, גם בתביעות ייצוגיות, גם בשמירה על התחרות, גם במניעת רמייה ולתקצב אותן כראוי.

מיכאל ביטון: מצד אחד למדוד את עבודתם, אבל לתקצב את הגופים הללו, שיהיו נשכניים, שיהיו חזקים, שיהיו להם חוקרים ועורכי דין שיודעים לעתור ולתבוע ושאנשים ירצו לעבוד שם, אנשים ברמה גבוהה.

מיכאל ביטון: אנחנו נזמן דיון עם אגף התקציבים בסוגיית הגופים הללו, תקציבם, תפקודם ויכולת הפעולה שלהם.

מיכאל ביטון: אני מבקש מכל אחד שקיבל פה משימה, כמו בנק ישראל בעניין הנתונים, להשיב לנו תוך 30 ימים שהוא פתר את הבעיה, גם זמנית וגם שבכוונתו לפתור אותה בפתרון קבע, לשלוח לנו מכתב לוועדה עם תשובה על השאלות שהצגנו כאן.

מיכאל ביטון: אני גם מבקש מכתב מן הרשות להגנת הצרכן ומן המועצה לצרכנות שהתקיימו פגישות עבודה, שאתם מהדקים את הקשר ובונים את אזורי החפיפה ואת האזורים הנבדלים ויוצרים סינרגיה ומינוף למען החלשים ביותר.

מיכאל ביטון: את כל העדכונים האלה אני מבקש לקבל בכתב לוועדה בתוך חודש.

מיכאל ביטון: אני מודה לכם על הדיון הזה.

מיכאל ביטון: אני עצוב שלא באו הרבה חברי כנסת לדיון על עושק של העניים, אבל אנחנו לא נישבר.

מיכאל ביטון: מסעודה ואליהו ביטון לימדו אותנו להיאבק למען מי שאין לו.

מיכאל ביטון: תודה רבה לכם.