ועדת העבודה והרווחה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 78, 2022-01-31 13:00

אפרת רייטן: אני מבקשת לפתוח את הדיון, ישיבת ועדת העבודה והרווחה, ה-31 בינואר 2022, כ"ט בשבט התשפ"ב, השעה היא 13:00.

אפרת רייטן: אנחנו מתכנסים לדון בהצעת הצעת חוק המסייעים לנטרול תוצאות אסון צ'רנוביל (תיקון - הגדלת מענק ושיפור זכויות), התשפ"ב-2021, פ/2457/24, הצעת חברי הכנסת יבגני סובה, יוליה מלינובסקי, אלכס קושניר, יוסף שיין, לימור מגן תלם, אלינה ברדץ' יאלוב, שרון רופא אופיר.

אפרת רייטן: החוק מוגש כאן כחלק מהכנתו לקריאה הראשונה.

אפרת רייטן: למעשה, כל הסיעה חתומה על הצעת החוק.

יבגני סובה: ככה זה החוק, אצלנו זה - --

אפרת רייטן: זה עבר, כאמור, בקריאה טרומית והגיע לוועדה לדיון.

אפרת רייטן: יבגני, אתה רוצה להסביר על החוק ועל הדיונים שקיימת עם משרד האוצר?

יבגני סובה: כן, אני אשמח מאוד לעשות הקדמה קטנה.

יבגני סובה: הצגתי את הנושא במליאה לפני הקריאה הטרומית.

יבגני סובה: אני רוצה להודות לך על קיום הדיון, אני חושב שזו פעם ראשונה שאני משתתף בכנסת זו בדיוני ועדת העבודה והרווחה.

יבגני סובה: בעבר בירכתי אותך על התפקיד שלך ואני עושה זאת שוב.

יבגני סובה: אני שומע על אודות הרבה דברים טובים שיוצאים מהוועדה הזאת.

אפרת רייטן: תודה רבה.

יבגני סובה: כמובן שיש לנו את חברת הכנסת אלינה ברדץ' יאלוב שעושה עבודה טובה.

אפרת רייטן: יושבת-ראש ועדת משנה.

יבגני סובה: נכון וזו הזדמנות להגיד לך תודה כי אני לא מגיע הרבה לדיונים.

אפרת רייטן: בשמחה.

יבגני סובה: לפני שבועיים הלך לעולמו אלכסנדר קלנטבסקי שהיה מייסד של ארגון המנטרלים בישראל.

יבגני סובה: הוא עלה לישראל בשנת 1992.

יבגני סובה: האדם הזה, כל חייו בישראל, הוא היה מהנדס ידוע במוסקבה והיה אחראי בין היתר על בניית הכיפה מעל הכור הזה.

יבגני סובה: הבנייה הסתיימה בדצמבר 1986, חצי שנה לאחר שהתרחש האסון, ובעצם בניית הכיפה זה מה שסייע לנזקי האסון שלא להתפשט.

יבגני סובה: הרעיון הזה של בניית כעין סרקופג.

יבגני סובה: אחר כך היו עוד מספר תוכניות, היום יש כיפה חדשה במקום הזה והרבה ממדינות העולם משתתפות בעלויות של הדבר הזה.

יבגני סובה: זה לא נופל רק על אוקראינה, הרבה מדינות משתתפות בהוצאות מכיוון שזו בעיה עולמית ולא רק של אוקרינה והעולים ממנה.

יבגני סובה: האנשים הללו שפעלו שם לפני 35 שנים הצילו את העולם כולו ואת האנושות כולה.

יבגני סובה: אנחנו בישראל מחויבים לקבוצה זו משתי סיבות.

יבגני סובה: א.

יבגני סובה: הם אזרחים שלנו, הם עלו לישראל במסגרת חוק השבות, עלו לפני שנים, בסך הכול עלו כ-4,000 איש, היום המספר שלהם הצטמצם ועומד על כ-1,400 אנשים.

יבגני סובה: מדינת ישראל מחויבת להם כמו לכל קבוצת אוכלוסייה שיש לה בעיות ספציפיות.

יבגני סובה: הסיבה השנייה: מדינת ישראל היא חלק ממשפחת האומות ולכן פה אנחנו צריכים להגיד להם תודה.

יבגני סובה: המחשה קטנה למה שקרה בצ'רנוביל היא התאונה הקטנה שראינו בפוקושימה.

יבגני סובה: תארי לעצמך שפוקושימה זה רק אחוז קטן ממה שהעולם חווה בצ'רנוביל.

יבגני סובה: לפני 20 שנים היה חבר כנסת מישראל ביתנו, יורי שטרן ז"ל, הוא הלך לעולמו לפני 15 שנים, הוא היה הראשון שבא עם רעיון של לחוקק חוק שמדינת ישראל תכיר באנשים האלה, שאנחנו מכירים בבעיות שלהם, מכירים בסוגיות הספציפיות של הבריאות שלהם, וכך בעצם התחיל הרעיון של המענק.

יבגני סובה: המענק עודכן מספר פעמים עם השנים.

יבגני סובה: אנחנו חושבים שיש להעלות כמה שאפשר את המענק השנתי.

יבגני סובה: יש גם נושאים נוספים שאשמח אם תוכלי להעלותם במסגרת הדיון.

יבגני סובה: כרגע, אין הסכמות לגבי הנושאים האלה, אני אומר את זה מראש.

יבגני סובה: אני וחבריי, כיוזמי החוק, מבינים שכסף זה חשוב לאנשים וחשוב לא לעכב את זה.

יבגני סובה: מצד שני, חשוב שלראשונה מזה שנים רבות אנחנו נקיים פה דיון שנוכל לשמוע את הבעיות הנוספות ואולי נוכל לפתור אותן.

יבגני סובה: אני מדבר על הנושא של יישום החוק המקורי.

יבגני סובה: זה קשור בדיור הציבורי, זה קשור בכך שעוד טרם ההגעה לגיל הפרישה האנשים האלו מוכרים כנכים, חלקם מוכרים כנכים.

יבגני סובה: הנכות המוכרת לא מאפשרת להתפרנס ואז חלקם נאלצים גם לעבוד כדי לפרנס את משפחותיהם.

יבגני סובה: מיד יגיש כאן דוקטור חסדן נתונים מדויקים, רוב האנשים היו בכור לפני 35 שנים כצעירים – גילי 20 – חלקם גויסו על ידי הצבא הרוסי במסגרת שירות מילואים לטובת מבצע ההצלה, וחלקם – כמו אלכסנדר קלנטבסקי המנוח – גויסו כאנשי מקצוע, הוא היה בגיל 45 כשהוא הגיע לבנות את הכיפה מעל הכור.

יבגני סובה: הוא היה שם חצי שנה ונחשף לקרינה.

אפרת רייטן: מה ההשלכות הבריאותיות?

יבגני סובה: שאלה מצוינת, אני אומר ככה, מאחר שאני מלווה את האנשים הללו שנים רבות, גם כעיתונאי, ההסתברות לחלות במחלות אונקולוגיות היא גבוהה פי כמה וכמה אצל האנשים הללו.

אפרת רייטן: מצאתם את זה באחוזים?

יבגני סובה: ודאי, רוב האנשים, הקרינה שהם קיבלו שם, זה הגורם לסרטן.

יבגני סובה: אני מסתכל על בן דוד של אמא שלי שנשלח לשם בתור חייל מילואים ונפטר במוסקבה בגיל צעיר.

אפרת רייטן: הוא חלה בסרטן.

יבגני סובה: כן.

יבגני סובה: היה לו סרטן אכזרי מאוד ובגיל 55 הוא איבד את כל השיניים.

יבגני סובה: בגיל 55, אחרי 20 שנים, הוא בא לשם כשהוא היה בן 27 ובגיל 55 כבר לא היו לו שיניים.

אפרת רייטן: אתם יודעים על פי המחקרים שרוב האנשים שגויסו למבצע ההצלה לקו במועד כזה או אחר במחלות אונקולוגיות?

יבגני סובה: הרפואה המודרנית עוד לא מצאה סיבה מוחלטת להיווצרות סרטן, אבל כל רופא שיודע שאדם היה בצ'רנוביל ועכשיו יש לו סרטן, אז הוא אומר שאחת הסיבות היא החשיפה לקרינה.

יבגני סובה: אנחנו רואים את זה במספרים ולכן ההסתברות כאן גבוהה יותר.

יבגני סובה: עצם העובדה שרוב האנשים פשוט לא הגיעו לגיל הממוצע.

יבגני סובה: בארץ יש תוחלת חיים של 84 לנשים ו-81 לגברים, האנשים מהקבוצה המתוארת לא מגיעים כלל לגיל הזה.

אפרת רייטן: אתה אומר שהייתה קבוצה שנשלחה על ידי צבא ברית המועצות, הם לא קיבלו פיצוי מרוסיה?

יבגני סובה: לדעתי חלק מהאנשים שחיים שם מוכרים שם.

יבגני סובה: יש נכות לפי כמה דרגות, הם מקבלים שם.

יבגני סובה: ברגע שאדם עוזב את המדינה ועולה לארץ, אז מלבד הפנסיה זה יכול להגיע אולי ל-70 –100 דולרים.

יבגני סובה: אולי שם אפשר להסתדר עם סכום כזה, בארץ הם לא זכאים לקבל את ההטבות כמנטרלי אסון אלא ההטבות שמגיעות להם על סמך זה שהם עבדו.

יבגני סובה: הם עבדו במשך 20 שנים אז מגיע להם.

יבגני סובה: כמו שמדינת ישראל משלמת לאזרחים שלא חיים בישראל ביטוח לאומי.

אלינה ברדץ' יאלוב: אבל זה רק רוסיה.

יבגני סובה: זה נכון.

יבגני סובה: האנשים הללו חשים שלא מספיק מבינים את הדברים שהם עשו לפני 35 שנים וזה פוגע יותר מהנושא הכלכלי.

יבגני סובה: כולנו מתמודדים עם יוקר מחיה וכל העולים עוברים קשיי קליטה ואף אחד לא אומר שקשיי הקליטה קשים יותר כי אתה מנטרל אסון, לא, אבל כשבן אדם מבין שיש לו בעיות רפואיות והוא רוצה בדיקות תקופתיות יותר, יש כאלו, ילדים של אנשים שחלק מהבעיות האלו מועברות גם לילדים.

יבגני סובה: לא כל רופא רץ להכיר בבעיה ולא כל רופא שולח מיוזמתו לבדיקה בטרם הגעת הגיל המחייב בכך.

אפרת רייטן: ברור, לנסות להוכיח שהיה קשר סיבתי בין החשיפה דאז, לפני שנים, לבין המצב היום, או אפילו של הילד (אתה אומר שזה עובר בין דורות).

יבגני סובה: יש ילדים שקיבלו חלק מהבעיות.

יבגני סובה: אני מדבר על ילדים שנולדו כבר מחוץ לצ'רנוביל.

יבגני סובה: אני לא יודע אם יש מחקרים שמוכיחים את זה אבל שמעתי עדויות של אנשים שאומרים שזה עובר להם כמו תורשתי

אפרת רייטן: זה נכנס ל-DNA.

יבגני סובה: יש ילדים שנולדים עם בעיות ראיה כתוצאה מכך שהאב נפגע קרינה.

יבגני סובה: אני חושב שיש בעיה נוספת שעלינו לתת עליה את הדעת היא בעיית ביטוחי החיים.

יבגני סובה: ביטוח חיים זה דבר שהוא נשמע בסיסי.

יבגני סובה: ברגע שאדם אומר שהוא נחשף לקרינה בצ'רנוביל דלתות חברות הביטוח נחסמות בפניו.

יבגני סובה: אני חושב שבעניין הזה אנחנו צריכים לחשוב, כי אצלנו אנחנו נותנים להם סיוע.

יבגני סובה: הם לא אשמים שהם נשלחו והם לא אשמים שיש הסתברות גבוהה שהם יוכלו לחלות מחר או מחרתיים.

יבגני סובה: אני לא מכיר אנשים בריאים במאת האחוזים שהיו שם.

יבגני סובה: שוב, גבירתי, תודה על קיום הדיון.

אפרת רייטן: תודה לך, חבר הכנסת סובה.

אפרת רייטן: חברת הכנסת ברדץ' יאלוב, בבקשה

אלינה ברדץ' יאלוב: אני משתתפת ואני מסכימה עם כל מילה של חברי, חבר הכנסת סובה.

יבגני סובה: תודה.

אפרת רייטן: נשמע את דוקטור ודים חסדן, יושב-ראש ארגון עמותת ברית ליקוידטורים של האסון בכור הגרעיני בצ'רנוביל, בישראל.

אפרת רייטן: שלום ליושבת-ראש, לחברי הכנסת המכובדים, לעוזרים, תודה רבה על קיום הדיון לאחר 20 שנים.

אפרת רייטן: אני מאוד מתרגש, הייתי כבר בדיון בכמה ועדות בנושא זה והדיון תקוע שנים רבות.

אפרת רייטן: יש לנו הרבה בעיות בתור מנטרלים לשעבר.

אפרת רייטן: אני אחד מהצעירים שהייתי שם.

אפרת רייטן: בזמנו הייתי סטודנט, זה אומר שהצעירים ביותר שהם חלק מאיתנו מתקרבים היום לגיל 60, השאר יותר מבוגרים וכמובן שלא בריאים.

אפרת רייטן: זה לא מוסיף בריאות, גם הגיל וגם השפעות הקרינה המייננת.

אפרת רייטן: רובם נשלחו, כמו שציין חבר הכנסת סובה, במסגרת צבאית.

אפרת רייטן: הייתי סטודנט שנה ראשונה לאחר שחרור מהצבא הסובייטי.

אפרת רייטן: אמרו לנו בפירוש: "אתה רוצה ללמוד?

אפרת רייטן: בבקשה – תתגייס".

אפרת רייטן: אז לא היו הרבה ברירות וחיילים וקצינים.

אפרת רייטן: כמה אנשים נשלחו לשם?

ודים חסדן: זו בעיה גדולה, אף אחד לא יודע.

ודים חסדן: הסטטיסטיקה באינטרנט נוקבת במספרים של חצי מיליון עד מיליון.

אפרת רייטן: וכמה מונים בעמותה?

ודים חסדן: כמו שאמר חבר הכנסת סובה – 1,400.

ודים חסדן: העמותה קיימת כבר 20 שנים והיו בעבר הרבה יותר אנשים.

אפרת רייטן: הם נפטרו.

ודים חסדן: כן.

ודים חסדן: אני חייב לציין שהוועדה פועלת ועדיין יש עולים שמגיעים וניגשים לוועדה.

יבגני סובה: הכוונה היא לוועדה של משרד העלייה והקליטה שמכירה באנשים שעולים.

יבגני סובה: אם אדם עולה לארץ ולא מוכר כאן כמנטרל אז הוא מגיש לוועדה מטעם משרד העלייה את כל המסמכים הרלוונטיים.

יבגני סובה: יש מנגנון שמכיר בדבר הזה ועם השנים כבר התברר מה הם המסמכים המתאימים.

יבגני סובה: שמעתי פה ושם טענות שיש אנשים שמנסים להתגנב לדבר הזה, כמעט וזה לא קיים.

יבגני סובה: הרוב יודעים להציג את המסמכים הנדרשים.

יבגני סובה: בברית המועצות לשעבר, גם במצבי מלחמה וגם באסון גרעין, תמיד היה סדר מבחינת המסמכים.

יבגני סובה: הארכיונים עבדו, האנשים שהיו אחראיים על זה ידעו לתעד כל אדם שהיה שם.

יבגני סובה: יש מקרים מאוד נדירים שמישהו היה שם ולא יודע להוכיח את זה, מדובר במקרים מאוד נדירים וגם בהם הוועדה יודעת לדון.

ודים חסדן: גם כאן יש בעיות, נגיד מי שנשלח מהצבא אז לפעמים הבסיס כבר נעלם כי ברית המועצות לשעבר הפכה ל-15 מדינות.

ודים חסדן: בכל מדינה יש שלטון אחרי ולפעמים גם כאן יש בלגאן.

ודים חסדן: שלטונות ברית המועצות היו מעוניינים להסתיר, בזמנו הודיעו רק לאחר שבועיים על מה שקרה.

ודים חסדן: אז היה גורבצ'וב בשלטון.

ודים חסדן: בעצם, אין רישום מסודר ואין מעקב רפואי מסודר.

ודים חסדן: אף אחד לא יודע והכול מעורפל.

ודים חסדן: לפעמים זה מטעה, פשוט.

ודים חסדן: הסטטיסטיקה העולמית אומרת שכאילו אין הבדל.

ודים חסדן: זה לא נכון, יש פשוט מודלים שונים של התייחסות לסטטיסטיקה.

ודים חסדן: ביפן הם נחשבים, מי שנחשף לקרינה, גם דור שלישי, יש השפעות.

ודים חסדן: גם באוקראינה מכירים בנזק שלוש דורות לאחור.

אפרת רייטן: לבן ולנכד.

ודים חסדן: בארץ לא מכירים בזה.

ודים חסדן: היה מאבק מאוד קשה, היו שביתות רעב עד שלפני 20 שנים המדינה הכירה ועבר חוק.

ודים חסדן: החוק לא ממש עובד, מבחינת משרד הקליטה יש מענק אבל הנושא הרפואי שהיה קשור למשרד הבריאות – הפסיקו לטפל בזה.

ודים חסדן: משרד השיכון והבנייה הפסיק.

ודים חסדן: בחוק היה מדובר על הלוואות לעניין משכנתא שהמנטרלים יכולים לקבל, מה שנשאר זה רק 10% לאלה ששוכרים דירה.

יבגני סובה: מי ששוכר דירה מקבל סיוע בשכר דירה?

ודים חסדן: 10%, כן.

יבגני סובה: הוא מגיש מסמכים למשרד השיכון ומקבל השתתפות בדמי השכירות.

ודים חסדן: הנחה של 10%.

יבגני סובה: העניין הוא שאין הלוואות משום שאחוז ההלוואות היה יותר גבוה מאשר האחוז בשוק, נכון?

יבגני סובה: זו גם סוגיה מעניינת, הרבה פעמים משרד הממשלה לא הספיקו לעדכן את אחוזי ההלוואות כי - - - יותר נמוך אז אנשים גם לא פנו לבקש את ההלוואות המסובסדות הללו.

יבגני סובה: אם זה היה 4% במשרד השיכון, ובשוק הפרטי ניתן היה להגיע ל-3% אז אנשים העדיפו לפנות לשוק הפרטי ואז יש תחושה שאנשים לא מימשו את ההטבה של המדינה.

ודים חסדן: זו בעיה קשה.

יבגני סובה: מה קורה היום, אם מנטרל רוצה לקבל הלוואה מסובסדת לצורך רכישת דירה, הוא יכול לגשת למשרד השיכון?

ודים חסדן: לא מכירים בזה בכלל.

יבגני סובה: לא מכירים בהם או שלא מכירים בהלוואות האלה.

ודים חסדן: בבנקים אומרים שלא יודעים בכלל מה זה מנטרלים, מה זה החוק הזה.

אפרת רייטן: יבגני, אתה צריך לבדוק גם את העניין הזה.

אילת וולברג: אגב, ישנה חובה על פי סעיף 7 בחוק לבצע מעקב רפואי ספציפי כלפי האוכלוסייה המדוברת.

ודים חסדן: אין.

ודים חסדן: זה היה פעם בית חולים וזה יותר למחקר.

ודים חסדן: החליטו אחר כך שאין טעם להמשיך את זה.

יבגני סובה: מה מיוחד בבדיקות האלה.

יבגני סובה: מנטרל שהוא בן 55, מה מיוחד בבדיקות האלה שעשו את זה באזור כרמיאל.

ודים חסדן: אני לא זוכר בדיוק.

ודים חסדן: לדעתי עשו גם בדיקות גנטיות אבל לא פרסמו הכול.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: בדיקות המטולוגיות בעיקר, לבחינת קרישת דם ונושאים דומים.

ודים חסדן: אבל שוב, לא פורסם שום דבר, אומרים שלא החליטו - - -

אפרת רייטן: היום, לפי סעיף 7 של החוק שמורה שהשר יקבע בית חולים.

אפרת רייטן: איזה בית חולים זה היה?

ודים חסדן: זה היה בכרמיאל כשנתיים וזה נסגר כי נגמרו כל התקציבים.

אפרת רייטן: יבגני, למה אתם לא בודקים את זה.

יבגני סובה: פעם ראשונה שאני שומע את זה, חשבתי שאפשר לעבור את זה בכל בית חולים.

אפרת רייטן: אני קוראת את סעיף 7 בחוק: "שר הבריאות יקבע בית חולים שישמש מרכז רפואי למעקב רפואי אחר המנטרלים וילדיהם" – הוא כבר שם דגש על הילדים – " (להלן – המרכז הרפואי).

אפרת רייטן: המעקב הרפואי ייערך על פי המלצת הרופאים המטפלים במנטרלים במרכז הרפואי".

אפרת רייטן: ובנוסף: "שר הבריאות רשאי לקבוע מרכזים רפואיים נוספים".

אפרת רייטן: אני מציע לכם לבדוק גם את הנושא הזה.

יבגני סובה: נפנה לשר הבריאות, גם הוועדה יכולה לעשות זאת מיוזמתה.

אפרת רייטן: נכון.

ודים חסדן: חשוב מאוד לציין שיש אנשים מאוד חולים.

יבגני סובה: יש נציגים משרד הבריאות כאן?

ענת כהן שמואל: לא.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אפשר להעביר לוועדת הבריאות לדיון המשך.

אפרת רייטן: אתם יכולים להעביר לוועדת הבריאות, אין בעיה.

יבגני סובה: אני חושב שמספיק אם אפשר להעלות מישהו ממשרד הבריאות לדיון הזה.

יבגני סובה: יש מישהו קבוע שעולה - - -

ענת כהן שמואל: מישהו שלא מוכן זה לא - - -

אפרת רייטן: עדיף שנוציא סיכום בכתב.

אפרת רייטן: אחר כך תוכלו להפנות זאת גם לוועדת הבריאות.

אפרת רייטן: לגבי חוק ההלוואות, סעיף 8: "מנטרל הזכאי להלוואה לפי חוק הלוואות לדיור, תשנ"ב-1992 (להלן – חוק הלוואות לדיור), זכאי לעדיפות בהלוואה, לרבות במרכיב ההלוואה העומדת".

ודים חסדן: לא מכירים בזה בכלל בבנקים ובמשרד השיכון.

אפרת רייטן: אז גם בזה - - -

יבגני סובה: איך אנחנו מחדדים את זה במשרד השיכון?

אפרת רייטן: לפי מה שכתוב בסעיף: "זכאי לעדיפות בהלוואה, לרבות במרכיב ההלוואה העומדת, כהגדרתה בסעיף 6 לחוק הלוואות לדיור, בהתאם לקביעת שר הבינוי והשיכון, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת העליה, הקליטה והתפוצות של הכנסת; תקנות ראשונות כאמור בסעיף קטן זה יובאו לאישור ועדת העליה, הקליטה והתפוצות של הכנסת, בתוך חודשיים מיום תחילתו של חוק זה".

יבגני סובה: ועדת העלייה והקליטה של הכנסת לא קיימת כבר שמונה חודשים.

אפרת רייטן: תראו אם יש תקנות של הדבר הזה.

יבגני סובה: לא צריך להסביר לשר השיכון מה זה מנטרלים.

אפרת רייטן: נכון.

יבגני סובה: אנחנו נוציא מכתב למשרד השיכון.

אפרת רייטן: תבדוק אם יש תקנות.

אפרת רייטן: יש תקנות?

אפרת רייטן: בקיצור, יש פה הרבה עבודה על החוק הזה.

אלינה ברדץ' יאלוב: אחרי 20 שנים גילינו שאין תקנות.

אלינה ברדץ' יאלוב: זה גם הישג של הוועדה.

יבגני סובה: יש לכם תעודה מוסמכת מטעם המדינה?

ודים חסדן: ודאי.

יבגני סובה: מי מנפיק אותה?

ודים חסדן: משרד הקליטה מנפיק תעודה ברגע שהמנטרל מקבל הכרה.

ודים חסדן: מיד אראה לכם את התעודה שקיבלתי.

אפרת רייטן: "נפטר מנטרל ובתכוף לפני פטירתו השתלם לו מענק שנתי, יהיו האלמן או האלמנה בשעת פטירתו זכאים לקבל את המענק השנתי למשך תקופה של שלוש שנים מיום פטירתו".

אפרת רייטן: זה קורה?

ודים חסדן: זה כן, אבל לא ילדים?

אפרת רייטן: לא כתוב "ילדים".

יבגני סובה: אלמן או אלמנה.

יבגני סובה: זה עובד כמו עם הווטראנים, אותו דבר.

אפרת רייטן: ודים, משהו נוסף?

ודים חסדן: כן.

ודים חסדן: מר אלכסנדר קלנטבסקי זכרונו לברכה הגיש בג"ץ לאחר כל הוועדות שהיו כאן.

ודים חסדן: בתגובה לעתירתו קבע בית המשפט העליון שהחוק לא עובד.

ודים חסדן: גלעד שר ייצג את המנטרלים ושלחו לכל המשרדים מכתבים עבור השרים העומדים בראשם.

ודים חסדן: נתנו חצי שנה לענות לכל המכתב הזה.

ודים חסדן: מה שהיו בחירות אחרי בחירות, בינתיים זה שנתיים ואין שום תגובה ואין שום דבר.

ודים חסדן: בדיוק על התקנות, על כל הדברים האלה.

ודים חסדן: היום זה תקוע עדיין, למרות שבג"ץ ממש קבע את זה.

ודים חסדן: עוד משפט אחרון, ברשותך, אני יודע שבאסון צ'רנוביל הייתה פליטה של יוד רדיואקטיבי שפגעה בבלוטת התריס.

ודים חסדן: היה אפשר לטפל ביוד רגיל במקום להחליף את המולקולות שלא נכנסו לבלוטת התריס.

ודים חסדן: זה פגע בנשים, בילדים.

ודים חסדן: יש הרבה נשים וילדים שסובלים עד היום מפגיעה במערכת ההורמונלית.

ודים חסדן: ארצה עלו יותר מ-200,000 אנשים מהאזורים הללו, הם ממש הצילו אנשים ועזרו, זו רק סטטיסטיקה.

אפרת רייטן: כן, של המסייעים, לא רק האנשים שנפגעו במישרין.

ודים חסדן: לאחרונה יש באוניברסיטת בן גוריון, איפה שאני עובד, יש חוקרת ששמה פרופסור ג'וליה צירגיל שפירסמה תוצאות מעקב בן 20 שנים אחרי אנשים והיא קבעה באופן חד-משמעי שנשים וילדים נפגעו ב-30% יותר משאר האוכלוסייה.

ודים חסדן: יש תוצאות חותכות וברורות ורק צריך להסתכל על זה, תודה.

אפרת רייטן: תודה, ודים.

אפרת רייטן: איך הבריאות?

ודים חסדן: אני לא רוצה להיכנס לזה.

אפרת רייטן: אני מקווה שיהיה בסדר ומאחלת לך בריאות טובה.

ודים חסדן: יהיה בסדר, דברים פרטיים אני לא רוצה להיכנס.

אפרת רייטן: אז רק בריאות, מכולנו כמובן ויישר כוח על העבודה החשובה בייצוג האנשים שעברו דבר אחד או שניים וגם אתה בתוכם.

ודים חסדן: נכון, יש גם העניינים הפסיכולוגיים שאף אחד לא מקבל טיפול בגינם.

אפרת רייטן: כן, אפשר להוסיף את זה לרשימה, חבר הכנסת סובה.

אפרת רייטן: אני רואה שהשר הממונה על הביצוע הוא שר הקליטה, שרת הקליטה.

אפרת רייטן: כדאי לערב אותם בנושא.

יבגני סובה: אני מקווה שהאופוזיציה תאייש את ועדת העבודה והקליטה.

יבגני סובה: זה המקום שבו היינו מקדמים את הנושא הזה מן הסתם.

יבגני סובה: הדיווח מגיע לוועדת העבודה והקליטה, אבל לצערי, מחודש יוני היא פשוט לא קיימת.

אפרת רייטן: אז יש לך אותי.

יבגני סובה: אני שמח.

אפרת רייטן: נקדם את זה עד שהאופוזיציה תרצה להקים את הוועדה, לא ניתן לזה להיעצר.

יבגני סובה: טוב שמנהלת הוועדה, שלומית, לא שומעת אותנו.

יבגני סובה: הוא כועסת על כך שאין ועדת קליטה.

יבגני סובה: לראשונה, מזה 70 שנים, ציינו בכנסת את יום העלייה והקליטה בזמן שאין ועדת עלייה פעילה, לא היה דבר כזה מעולם.

אפרת רייטן: זה באמת חומר למחשבה עבור כל מי שרואה ושומע אותנו, אבל מה שבטוח זה שאנחנו לא ניתן לחובות שלנו להיעצר.

אפרת רייטן: הנה, אנחנו מקדמים את הדברים בוועדות אחרות.

אפרת רייטן: דניאל בלנגה, משרד האוצר, בבקשה.

דניאל בלנגה: שלום רב, כמו שהוחלט בוועדת השרים – כרגע מוסכם להעלות את המענק השנתי ל-7,000 שקלים בשנה במקום כ-6,000.

יבגני סובה: 5,900.

דניאל בלנגה: להעלות ל-7,000 משנת 2022.

אפרת רייטן: מעכשיו.

דניאל בלנגה: נכון.

אפרת רייטן: החוק כבר נכנס לתוקף.

יבגני סובה: מתי משלמים את הקצבה?

דניאל בלנגה: אני לא זוכר.

יבגני סובה: אבל ב-2022 זה ייכנס לתוקף.

דניאל בלנגה: כן.

יבגני סובה: עוד סוגיה שאולי כדאי לדון בה גם לפני הקריאה השנייה והשלישית: אני מבקש שהכסף שמקבלים לא ישפיע על מקבלי השלמת הכנסה.

יבגני סובה: אם אנחנו נותנים להם 1,000 שקלים תוספת, אני לא יודע מה קורה היום, חלק מהם עוד לא הגיעו לגיל הזה, אני חושב שזה לא מוצדק לקחת מהשלמת ההכנסה מאלו שמקבלים השלמת הכנסה.

יבגני סובה: אני מדבר על אנשים שמעל גיל הפנסיה שכל הכנסה נוספת משפיעה על הסכום שמשלים את הכנסתם.

יבגני סובה: אני מציע להחריג את זה מהסכום של השלמת הכנסה מכיוון שלא מדובר בסכומים גבוהים.

יבגני סובה: זה יקטין את הכאב ראש וגם את התחושה שמצד אחד אנחנו נותנים ומצד שני לא מקזזים שום דבר.

יבגני סובה: אני חושב שזה עובד ככה גם עם מענק שנתי לניצולי שואה, השלמת ההכנסה לא מושפעת מהמענק השנתי.

יבגני סובה: זו גם הזדמנות להודות למשרדי האוצר, שוויון חברתי, לוועדת העבודה והרווחה.

יבגני סובה: ממש היום 116,000 ניצולי שואה מקבלים מענק מוגדל מ-4,000 ל-6,500 שקלים.

יבגני סובה: אלו אותם ניצולי שואה שלא מקבלים את הקצבה החודשית, שלא היו בגטאות ובמחנות.

יבגני סובה: אני מבקש שאם אין תשובה לכך עכשיו אז נדון בזה לפני הקריאה השנייה והשלישית.

אפרת רייטן: מה לגבי ביטוח החיים?

יבגני סובה: זו סוגיה שאיני יודע אם למשרד האוצר יש תשובה.

יבגני סובה: הבנתי שהאוצר לא מתערב בזה.

דניאל בלנגה: לגבי השלמת הכנסה: אנחנו נבחן את זה.

אפרת רייטן: התכוונת להגיד: אנחנו נבחן את זה בחיוב.

דניאל בלנגה: נבחן בחיוב ונהיה גם בקשר עם חבר הכנסת.

דניאל בלנגה: לגבי ביטוח החיים: זו סוגיה מורכבת שקשורה גם לשוק ההון.

דניאל בלנגה: זה פחות התחום שלי אבל כרגע זה לא על הפרק מבחינתנו.

אפרת רייטן: יבגני, אין ספק שיש שלל משימות לבצע גם לאחר הקריאה הזו.

יבגני סובה: אנחנו נשב ונטפל בדברים.

אפרת רייטן: נציגת משרד העלייה והקליטה, ראש ענף המנטרלים מצ'רנוביל, יקטרינה בלואוסוב, בבקשה.

יקטרינה בלואוסוב: שלום לכולם, גובה המענק עומד היום על 6,008 שקלים והוא משולם ב-1 באוגוסט בכל שנה.

יבגני סובה: כולם מקבלים ב-1 באוגוסט?

יקטרינה בלואוסוב: זה התאריך בו מתחילים לשלם, בדרך כלל עד סוף אוגוסט כולם מקבלים, למעט אנשים שיש להם בעיות עם החשבון.

יקטרינה בלואוסוב: התאריכים נכונים גם לגבי אלמנים ואלמנות של המנטרלים.

יקטרינה בלואוסוב: לגבי 10% של משרד השיכון, לא כולם זכאים לכך אלא רק מנטרלים שמקבלים סיוע ממשרד השיכון ולא כל מנטרל שגר בשכירות.

אפרת רייטן: קיבלתם תשובה?

יבגני סובה: אני מבין שודים מסכים עם התשובה.

אפרת רייטן: אוקיי.

יבגני סובה: כל מנטרל שמקבל סיוע בשכר דירה זכאי לקבל תוספת של 10% מעל לסכום שמשלם לו משרד השיכון.

יבגני סובה: זה תלוי גם אם הם עומדים בתור לדיור סוציאלי, אבל הם לא רשאים לעמוד בתור, אי-אפשר לרשום אותם בתור לדיור סוציאלי.

יבגני סובה: אם יש נכים הם יכולים להירשם לתור לכל דיור סוציאלי?

יקטרינה בלואוסוב: השאלה לא אלי.

אפרת רייטן: עוד שאלה שעלתה כאן קודם לכן: הקראנו את הסעיף לגבי המעקב הרפואי ואנחנו מבינים מודים שבכלל אין מרכז רפואי, אין מעקב רפואי וזה נשמע כמו הפרה קשה של הוראות החוק.

אפרת רייטן: את מכירה את זה, יקטרינה?

יקטרינה בלואוסוב: המשרד יעביר התייחסות לגבי זה.

אפרת רייטן: משרד העלייה והקליטה יעביר התייחסות.

אפרת רייטן: אני חושבת שאתם צריכים לרכז את הנקודות הללו.

יבגני סובה: התייחסות לבדיקות הרפואיות זה קשורה יותר למשרד הבריאות.

אפרת רייטן: אבל משרד העלייה והקליטה אחראי על החוק.

יבגני סובה: נכון.

אפרת רייטן: גבירתי, אנחנו נוציא מכתב מטעם הוועדה שבו אנחנו מבקשים התייחסות פרטנית של משרד העלייה והקליטה ליישום החוק על סעיפיו השונים.

אפרת רייטן: איפה הדברים עומדים, האם דברים תקועים, האם יש נתונים, האם ישנם דברים שקשה לכם ליישם.

אפרת רייטן: כל דבר שהוא.

אפרת רייטן: מדובר בחוק של שני עמודים ואין בו הרבה סעיפים.

יבגני סובה: במיוחד כשיש ענף שאחראי על זה.

אפרת רייטן: בוודאי.

יבגני סובה: הכול ברוח טובה, כמובן, אנחנו רוצים לקדם ולעזור.

אפרת רייטן: נכון מאוד, כולנו מנסים להבין איפה החסמים ואולי נפלו דברים בין הכיסאות.

אפרת רייטן: אמרתם שזה היה תקוע במשך 20 שנים אז הנה, אנחנו מרימים את מעצור היד ומתחילים לנסוע.

יבגני סובה: אם יש דברים שלפני הקריאה הראשונה אנחנו צריכים להוציא ואז להוסיף אז נעשה זאת בהתאם להסכמות, אין שום בעיה, אנחנו - - -

אפרת רייטן: כרגע החלטתם ביחד עם הסכמה לפיה אנחנו משאירים את הסעיף כשאנחנו מדברים על העלייה של המענק.

יבגני סובה: אני חושב שנראה איך אנחנו מקדמים את זה ונכניס את כל ההסכמות לפני שנייה ושלישית.

יבגני סובה: עד אז נקבל גם תשובות ממשרד הבריאות וממשרד העלייה והקליטה.

אפרת רייטן: נכון, כדאי להמתין לזה ואז תהיו הרבה יותר מסודרים.

יבגני סובה: גבירתי, אשמח שתוסיפי בסיכום את פנייתך למשרדים הרלוונטיים לצורך התייחסות – משרד השיכון, משרד הבריאות ומשרד העלייה והקליטה.

אפרת רייטן: אני אומרת שמכיוון שיש משרד שמתכלל את הכול – שהם ילכו ויאספו את האינפורמציה ויגישו לנו דוח מסודר.

יבגני סובה: אנחנו נגדיר זמן.

אפרת רייטן: שלושה שבועות.

יבגני סובה: יקטרינה, כמה זמן אתם צריכים בשביל לתת לנו את התמונה.

אלינה ברדץ' יאלוב: אין שם יותר מדי סעיפים.

יבגני סובה: אני לא רוצה שזה ייגרר למושב הקיץ, אנחנו רוצים שאנשים יתחילו לקבל את התוספת כבר באוגוסט.

אפרת רייטן: אתה צודק.

אפרת רייטן: יקטרינה, תוך כמה זמן אתם יכולים לענות בצורה מסודרת?

יקטרינה בלואוסוב: חודש לפחות.

יבגני סובה: לדעתי זה מוגזם.

אפרת רייטן: נחליט על שלושה שבועות כמו שהצעתי, בבקשה להעביר לנו תשובה בכתב בתוך שלושה שבועות.

אפרת רייטן: נעבור להקראה, בבקשה.

אילת וולברג: אקרא את הסעיפים שהוועדה תצביע עליהם בהתאם להסכמות שהגעתן אליהן

אילת וולברג: אציין שהסכום לא עומד על 4,775 מכיוון שהוא מעודכן כל שנה על פי עליית המדד.

אילת וולברג: אני מציעה נוסח ש- "במקום הסכום הנקוב בו, יבוא 7,000".

יבגני סובה: והוא ימשיך להתעדכן קדימה.

אילת וולברג: כן, העדכון נשאר.

אלינה ברדץ' יאלוב: זה בדיוק מה שרציתי לשאול, אם הוא עדיין צמוד למדד.

אילת וולברג: סעיף ההצמדה למדד נשאר.

יבגני סובה: יופי.

אילת וולברג: בהקשר הזה אבקש ממשרד האוצר הערכה של עלות תקציבית.

אילת וולברג: כמה זה יעלה?

דניאל בלנגה: כרגע כ-1.2 מיליוני שקלים.

אילת וולברג: כלומר, הצעת החוק איננה תקציבית.

דניאל בלנגה: נכון.

יבגני סובה: זה לא דורש דיון בוועדת כספים.

אפרת רייטן: שום דבר.

אילת וולברג: נקרא את סעיף 4 להצעת החוק, אומר רק שסוכם שהמענק יעלה כבר בשנה הנוכחית – 2022 – ולכן אני מציע לכתוב כך: כך יהיה ברור שהגמלה משתלמת כבר בעד השנה הנוכחית.

יבגני סובה: יפה מאוד.

אפרת רייטן: אז אנחנו נצביע על הצעת נוסח החוק.

יבגני סובה: איני חבר ועדה אבל ארים את היד לאות הזדהות.

אפרת רייטן: מי בעד נוסח החוק שירים את ידו.

אפרת רייטן: בעד – 3

אפרת רייטן: נמנעים – אין

אפרת רייטן: שלושה בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

אפרת רייטן: נוסח החוק אושר ויעבור הלאה להכנה לקריאה הראשונה.

יבגני סובה: בשבועות אלו אנחנו מקווים לקבל תשובות מהמשרדים ונשב גם בעיין הקיזוז.

אפרת רייטן: תודה רבה לכולכם.

ודים חסדן: הנה הכרטיס שאנחנו מקבלים.

ודים חסדן: תודה רבה ובריאות טובה לכולם.

אפרת רייטן: גם לך, אדוני, תודה שהגעת ותודה לכם.