ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 198, 2022-01-11 10:00

אלכס קושניר: בוקר טוב.

אלכס קושניר: היום יום שלישי, ט' בשבט התשפ"ב, , ה-11 בינואר 2022.

אלכס קושניר: יש לנו יום עמוס בוועדה, ארבעה דיונים, כאשר הדיון הראשון הוא תקנות לעידוד מחקר פיתוח וחדשנות טכנולוגית בתעשייה (מתן העדפה אזורית) תיקון מס 2, התשפ"ב-2021.

אלכס קושניר: אני חייב לומר שמדובר ביוזמה מאוד מאוד חשובה ומבורכת של שר האוצר ליברמן ושרת המדע אורית פרקש הכהן, כדי באמת לפתח את הנגב, לפתוח אפשרויות נוספות, לתת לקטר ההיי-טק שלנו עוד בוסט ובעיקר בפריפריה.

אלכס קושניר: במקרה הזה מדובר בבאר שבע, בנגב.

אלכס קושניר: כמובן שזה צעד מבורך.

אלכס קושניר: אנחנו נשמע את חברי הכנסת ואחר כך נשמע את הממשלה וגם את נציגי הציבור שנמצאים כאן.

אלכס קושניר: אני חושב שיש גם אנשים ב-זום.

אלכס קושניר: ראש עיריית באר שבע אמור להיות ב-זום וגם אותו נשמע.

אלכס קושניר: אני מאוד מקווה שנוכל לאשר את ההצעה היום.

אלכס קושניר: ולדימיר בליאק, בבקשה.

ולדימיר בליאק: תודה רבה אדוני היושב ראש.

ולדימיר בליאק: אני קודם כל רוצה לציין שגם בתקופה הזאת שהיא תקופה מורכבת, אנחנו שומרים על שגרת העבודה בוועדה דבר שבעיניי זה מאוד חשוב והם מהווה מסר חשוב לאזרחים.

ולדימיר בליאק: אני חושב שמחר נסגר להערות הציבור חוק ממשלתי שנותן לראשונה מימון ימי בידוד לציבור העצמאים.

ולדימיר בליאק: אני מברך על ששינוי שהוא צעד חשוב מאוד עליו נלחמנו הרבה מאוד זמן אבל אני חושב שבתקופה הזאת, אולי בחודשיים הקרובים, גם לאור קיצור תקופת הבידוד למחוסנים וגם כנראה קיצור תקופת ההחלמה כפי שמסתמן, לדעתי אנחנו צריכים להיות יותר גמישים ויותר נדיבים ולתת פיצוי מלא על ימי בידוד למחוסנים, גם לעצמאים וגם לשכירים.

ולדימיר בליאק: אם אני מדבר על עצמאים – לתת פיצוי לא לפי איזושהי נוסחה מורכבת ולא תמיד ברורה אלא לפי הכנסה חייבת בפועל.

ולדימיר בליאק: אני חושב שזה מסר מאוד חשוב לציבור, להערכתי זה גם לא הרבה מאוד כסף וחשוב מאוד לעשות את זה.

ולדימיר בליאק: תודה.

ינון אזולאי: בוקר טוב לכולם.

ינון אזולאי: ולדימיר, אני מצטרף לדבריך.

ינון אזולאי: זה דבר חשוב לתת את ה-100 אחוזים.

ינון אזולאי: אם אלה יהיו 100 האחוזים, כמובן שזה יהיה דבר טוב ומבורך.

ינון אזולאי: אני רוצה להזכיר לכולם את חיים מזרחי.

ינון אזולאי: בשבוע שעבר הבחור הזה הוכה בידי הבלשים של משטרת ישראל.

ינון אזולאי: אני מזכיר את זה גם היום כי עדיין, לאחר שיחה עם חיים מזרחי שראינו אותו בראיונות, הוא לא מצליח לצאת מהטראומה הקשה שהוא עבר בעקבות האלימות המשטרתית.

ינון אזולאי: תפסו אותו בלשים שאני קורא להם חבורת עבריינים ואין מילה אחרת להגדיר אותם בהתנהגות שלהם כפי שראינו בסרטונים.

ינון אזולאי: ראינו איך הם לוקחים אדם שבסך הכול בא להעיר להם על מכה שנתנו ברכב, עשה את זה בצורה מכובדת, לא עשה את זה בברוטליות, לא עשה את זה אפילו בטיפת כוחנות.

ינון אזולאי: הם יצאו מהרכב מספר עבריינים שקראו לעצמם בלשים, שהם מהבולשת של המשטרה, והיכו אותו עד זוב דם.

ינון אזולאי: הוא נצרך להתפנות מספר פעמים לבית החולים.

ינון אזולאי: אני לא שומע אפילו מילת גינוי מהשר לביטחון פנים עמר בר לב.

ינון אזולאי: אני חושב שזאת בושה וחרפה ששר לביטחון פנים לא ידע לגנות מקרה כזה.

ינון אזולאי: אני חושב שמנהיגות נמדדת לא רק בדברים הטובים כשבאים ומפרגנים אלא גם בדברים שאינם טובים.

ינון אזולאי: מח"ש עכשיו חוקר עוד התנהגות של אותם שוטרים באירוע אחר.

ינון אזולאי: אם זה משהו מגמתי נגד ציבור החרדי, בואו נדע שזה נגד הציבור החרדי ואז אנחנו לא נוותר ונילחם וכשצריך להילחם, אנחנו יודעים להילחם.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים לצאת לרחובות ואנחנו יודעים לעשות הכול ולהפגין כמו שצריך לעשות.

ינון אזולאי: פעם אמרתי שבמשטרה יש עשבים שוטים כמו בכל מקום וצריך לנקות אותם.

ינון אזולאי: הבעיה היא שהשוטים האלה מתרבים ואני לא רואה שהמשטרה הולכת ומנקה ואתם.

ינון אזולאי: לראות את אותם בלשים שקפצו על אותו בחור, זה לא בחור שהיית אומר שאולי הוא עשה בלגן.

ינון אזולאי: רואים בחור נורמטיבי.

ינון אזולאי: הם לא יכולים להגיד עליו שהוא מישהו שתפסו אותו מתפרע בהפגנות של מאה שערים.

ינון אזולאי: הוא לא נראה כמוהם.

ינון אזולאי: גם שם, גם אם בן אדם מתפרע, תפקידה של המשטרה לתפוס אותו, לשנים אלתו בניידת ולקחת אותו.

ינון אזולאי: במקרה הזה לקחו את האדם הזה, אזקו אותו בידיים, ברגליים, היכו אותו עד זוב דם ותראו את הסרטונים.

ינון אזולאי: פשוט להזדעזע.

ינון אזולאי: אין לי מילה אחרת לומר עליהם, על אותם בלשים, אלא שהם היו כמאפיה וכעבריינים.

ינון אזולאי: לצערי העבריינים האלה רק מתרבים בתוך המשטרה וחבל שזה כך.

ינון אזולאי: אני קורא לשר לביטחון הפנים.

ינון אזולאי: הגיע הזמן שתרים את קולך ותגיד שאתה לא רוצה את העשבים השוטים האלה כי בסוף יהיו לך יותר שוטים מאשר שוטרים ולא טוב שזה מה שיהיה.

ינון אזולאי: יש המון שוטרים שעושים עבודה טוב במשטרה ובסופו של דבר אותם לא נשמע.

ינון אזולאי: אבל כשאנחנו רואים חבורת עבריינים שעושים את הפיגוע הזה למשטרה, זה פיגוע שעושים למשטרה, לוקחים ציבור ולא פעם ראשונה שמכים אותו עד זוב דם - אני חושב שזאת בושה וחרפה, תעודת עניות למשטרת ישראל ולאותם שרים שלא הרימו קול והאדם עדיין שוכב בביתו חולה, פגוע, פצוע פיזית וגם נפשית.

אלכס קושניר: מלים כדורבנות.

אלכס קושניר: אני חושב שכולנו צריכים לגנות כל פעולה אלימה ובמיוחד מצד השוטרים.

אלכס קושניר: לשוטר יש הרבה מאוד סמכויות והוא צריך להפעיל את הכוח שלו על פי הסמכויות שלו.

אלכס קושניר: אחד הערכים החשובים ביותר שמלמדים – גם בצה"ל וגם במשטרה - זה נושא של ריסון הכוח ושימוש בכוח רק כדי לבצע את המשימה.

אלכס קושניר: אני לא מכיר את העובדות של המקרה.

אלכס קושניר: אני יודע שמח"ש חוקרים את זה וככל שמח"ש יגיעו למסקנה שמדובר כאן בפעילות מופרזת ושימוש מופרז בכוח, אין שום ספק שהשוטרים האלה צריכים לשאת באחריות לפי כל דין.

אלכס קושניר: מי מטעם הממשלה מציג את התקנות?

מופיד מרעי: אפשר מילה לפני כן?

אלכס קושניר: כן.

מופיד מרעי: אני מצטרף לדברים שנאמרו לגבי האלימות ונגד האלימות.

מופיד מרעי: מילה אחת על הקורונה ואחר כך אני רוצה להתייחס לתקנות, לפני שהרשות לחדשנות תתייחס.

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: קודם כל יציגו ואחר כך תתייחס.

אלכס קושניר: הנוהל הוא שקודם הממשלה מציגה כדי שנבין על מה אנחנו מדברים.

מופיד מרעי: בנושא הקורונה, אני חושב שכולנו מחויבים – גם אנשי הציבור – לשאת באחריות במגוון התחומים, גם בזהירות, גם בחיסונים, כי בסופו של דבר הווריאנט הזה מעסיק את כולנו, תוקף את כולנו וכולנו צריכים להיות מחויבים לבלום את הווריאנט.

מופיד מרעי: אני חושב שחשוב מאוד שכולנו ניכנס לנושא.

מופיד מרעי: אני רוצה לברך את שרת המדע ואת שר האוצר על המהלכים שהם מובילים - ותכף נשמע עליהם – בנושא החדשנות בעיקר בפריפריה, גם הגיאוגרפית וגם החברתית, גליל, נגב והמגזר הערבי בכלל, המגזר הדרוזי בפרט.

מופיד מרעי: אנחנו בתוך תהליכים.

מופיד מרעי: אכן רשות החדשנות תציג את הדברים אבל מגיעה מילה טובה למי שמובילים את התהליך.

מופיד מרעי: תודה.

אלכס קושניר: מי מציג לנו את התקנות?

קרינה רובינשטיין: בוקר טוב.

קרינה רובינשטיין: אני מרשות החדשנות.

קרינה רובינשטיין: נעים מאוד להיות כאן.

קרינה רובינשטיין: אנחנו באנו לדבר על מיזם שנקרא תכנית באר שבע.

קרינה רובינשטיין: המטרה של המיזם הזה היא למעשה לקדם את ההיי-טק באזור הנגב וההתייחסות שלנו.

קרינה רובינשטיין: בעבודה שעשינו על מטרופולינים, השפעה של מטרופולינים על אזורים בארץ, באר שבע היא המטרופולין של הנגב ולכן אנחנו חושבים שדרכה יהיה אפשר לחזק את כל האקו-סיסטם של ההיי-טק באזור הדרום.

קרינה רובינשטיין: זאת המטרה העיקרית של התכנית הזאת.

קרינה רובינשטיין: התכנית מדברת על גורם מתכלל שייבחר כדי לחזק את האקו סיסטם ולעשות פעילויות שקשורות.

אלכס קושניר: היום האקו סיסטם קיים.

קרינה רובינשטיין: כן.

קרינה רובינשטיין: הכוונה היא לחזק אותו ולגרום לו לעבוד ביחד.

אלכס קושניר: זה שיתוף פעולה של העירייה, של האוניברסיטה ושל הממשלה.

אלכס קושניר: נכון?

קרינה רובינשטיין: כן.

אלכס קושניר: אנחנו מדברים על אותו רובע או על רובע אחר שייפתח?

קרינה רובינשטיין: לא.

קרינה רובינשטיין: אנחנו מדברים על בכלל באר שבע ובאר שבע רבתי.

אלכס קושניר: לא מדברים על איזשהו אזור גיאוגרפי ספציפי בבאר שבע אלא על כל העיר.

קרינה רובינשטיין: נכון.

קרינה רובינשטיין: מדברים על באר שבע כגורם משמעותי באזור הדרום, שיש לו השפעה על כל האקו סיסטם.

אלכס קושניר: מה אותו גורם מתכלל אמור לעשות?

קרינה רובינשטיין: הגורם המתכלל אמור לקחת גם פעילויות שכבר קורות בבאר שבע וגם לגרום לכך שיבואו למשל עוד חברות היי-טק לדרום ואפשר יהיה לקחת את הסטודנטים שלומדים שם ולהכניס אותם למקומות עבודה.

אלכס קושניר: איזה כלים יש לגורם הזה כדי לעשות את הפעולות האלה שאת מתארת?

קרינה רובינשטיין: הגורם הזה ייעזר בכל הכלים שאפשר יהיה להיעזר בהם.

אלכס קושניר: אבל יש לו תקציב?

קרינה רובינשטיין: כן.

קרינה רובינשטיין: יש לו תקציב.

קרינה רובינשטיין: התכנית היא 25 מיליון שקלים לארבע שנים.

אלכס קושניר: זה גורם פרטי?

אלכס קושניר: יהיה מכרז?

קרינה רובינשטיין: הגורם הזה עסקי.

קרינה רובינשטיין: הגורם ייבחר בהליך תחרותי שבעצם יביא גם מימון משלים שלו לצורך העניין.

אלכס קושניר: זה סוג של מצ'ינג לכסף ממשלתי?

קרינה רובינשטיין: כן.

אלכס קושניר: אתם תדרשו את זה במכרז?

אלכס קושניר: איך זה יעבוד?

קרינה רובינשטיין: כן.

אלכס קושניר: מה יהיה המצ'ינג?

קרינה רובינשטיין: 5 מיליון שקלים.

אלכס קושניר: והממשלה שמה 25 מיליון שקלים לארבע שנים.

קרינה רובינשטיין: זה הרף המינימלי.

מופיד מרעי: המדינה שמה 25 מיליון וכנגד זה אתם רוצים 5 מיליון?

קרינה רובינשטיין: 5 מיליון זה המינימום.

אלכס קושניר: זה יהיה אחד הפרמטרים?

קרינה רובינשטיין: כן, ככל שישימו יותר כסף.

אלכס קושניר: הייתה כבר תכנית דומה בבאר שבע.

קרינה רובינשטיין: לא שידוע לי.

אלכס קושניר: המדינה כן הכריזה על באר שבע כעיר ההיי-טק וסייבר.

קרינה רובינשטיין: נכון.

קרינה רובינשטיין: יש המון פעילויות של סייבר.

קרינה רובינשטיין: לדוגמה, יש פעילויות טובות גם בתחומים אחרים.

קרינה רובינשטיין: אנחנו חושבים שאם אפשר יהיה לקחת את כל הפעילויות האלה שכבר התחילו לקרות, לחזק אותן ולהביא גורמים נוספים שיחזקו אותן ולעודד את היזמות שם.

קרינה רובינשטיין: היום באר שבע, מספר הסטרט-אפים הוא אולי אחוז מכל הסטרט-אפים בארץ ואנחנו רוצים לתגבר את זה.

קרינה רובינשטיין: אנחנו חושבים שיש שם הון אנושי טוב שיוצא מאוניברסיטת בן גוריון וממכללות נוספות ואין לו אימפקט על מה שקורה בעיר.

קרינה רובינשטיין: אין מספיק חברות שנמצאות שם, אין מספיק חברות סטרט-אפ שנמצאות שם.

אלכס קושניר: איך הולכים לעודד את החברות האלה לעבור לשם?

אלכס קושניר: : אני מבין שאחד היעדים הוא להביא חברות היי-טק בין-לאומיות לתוך העיר.

קרינה רובינשטיין: גם.

קרינה רובינשטיין: נכון.

אלכס קושניר: איזה כלים אתם נותנים לאותו גורם מתכלל כדי שיוכל באמת לעודד כניסה.

קרינה רובינשטיין: בסופו של דבר הוא יצטרך לעשות הרבה מאוד פעילויות כדי גם ליצור איזשהו טלנט.

אלכס קושניר: הרבה מאוד פעילויות, אני לא מבין את המשפט הזה.

אלכס קושניר: אני רוצה טיפה יותר פירוט.

קרינה רובינשטיין: אני אתן דוגמאות.

קרינה רובינשטיין: למשל ליצור טלנט פול מתוך באר שבע שאפשר יהיה להבטיח לחברות האלה שיהיו להן עובדים עתידיים שם שאפשר לגייס אותם.

קרינה רובינשטיין: חברות לא באות סתם.

קרינה רובינשטיין: לתת להן את כל מה שהן צריכות.

מופיד מרעי: זה מעין ארגון גג?

קרינה רובינשטיין: כן.

קרינה רובינשטיין: גורם שהוא גורם על.

מופיד מרעי: אחרי כן הוא יהי המודל לחיקוי?

מופיד מרעי: לדוגמה להציג אותו לצפון.

קרינה רובינשטיין: יש כבר תכנית כזאת שרצה בחיפה.

אלכס קושניר: יש לכם מדדים להצלחת אותה תכנית שרצה בחיפה?

קרינה רובינשטיין: זה רק התחיל ובאמצע הייתה קורונה.

ינון אזולאי: השאלה אם יש מדדים ליעדים שהם צריכים להגיע אליהם.

קרינה רובינשטיין: כן.

קרינה רובינשטיין: בטח.

קרינה רובינשטיין: אנחנו רוצים לראות שיותר חברות קמות, סטרט-אפים.

ינון אזולאי: שמתם לעצמכם יעד לפיו בעוד חמש שנים אתם רוצים לראות עוד חברה אחת או עוד עשר חברות.

ינון אזולאי: מה היעדים שלכם?

קרינה רובינשטיין: יש יעדים.

קרינה רובינשטיין: אני לא אכנס כאן לפירוט, ברשותכם, אבל יש לנו.

ינון אזולאי: דווקא חשוב לנו לשמוע את הפירוט.

קרינה רובינשטיין: יש יעדים שחשבנו עליהם.

קרינה רובינשטיין: דרך אגב, סיום הפעילות לא אומר שבסיום 4 שנים יפסיקו לעשות שם דברים.

קרינה רובינשטיין: הכוונה היא שזה ייצר מומנטום מספיק חזק כדי שאחר כך היה אפשר לתגבר את זה.

אלכס קושניר: מה שעשיתם בחיפה, שמתם לעצמכם מדדים ויעדים.

קרינה רובינשטיין: נכון.

אלכס קושניר: עמדתם בהם?

אלכס קושניר: לא עמדתם בהם?

קרינה רובינשטיין: זה רק התחיל.

אלכס קושניר: מתי זה התחיל?

קרינה רובינשטיין: תכנית חיפה התחילה לעבוד בתחילת 2020.

קרינה רובינשטיין: הייתה שנת קורונה, שנה מאתגרת שהיה מאוד קשה לנוע בה.

קרינה רובינשטיין: לכן עכשיו אפשר להתחיל לראות התחלה של דברים.

קרינה רובינשטיין: זה עדיין לא מספיק כדי למדוד.

אלכס קושניר: אנחנו בוועדת כספים רגילים לשמוע עובדות קצת יותר מוצקות.

אלכס קושניר: מספרים, יעדים.

אלכס קושניר: את מדברת מאוד מאוד בכללי.

אלכס קושניר: אנחנו תומכים במהלך.

אלכס קושניר: זה מהלך מאוד מאוד חשוב אבל אנחנו חייבים גם לוודא שהתהליך הזה והמהלך הזה שאתם עושים, יש לו באמת היתכנות לביצוע ובסופו של דבר בעוד ארבע-חמש שנים אנחנו נראה את באר שבע פורחת, כמות הסטרט-אפים עולה, חברות נכנסות, הסטודנטים של האוניברסיטה והמכללות נשארים בעיר.

אלכס קושניר: את כל זה כולנו רוצים לראות אלא אנחנו מנסים לבדוק ולשאול את השאלות כדי לוודא שמה שאתם עושים זה באמת יביא בסוף את התוצאה.

אלכס קושניר: פתחתם תכנית דומה בחיפה בשנת 2020, שמתם לעצמכם.

אלכס קושניר: ברור שהייתה קורונה אבל השאלה היא עד כמה אתם רחוקים מהיעדים האלה ששמתם לעצמכם.

אלכס קושניר: מי זכה בתכנית הזאת בחיפה?

קרינה רובינשטיין: אתה רוצה שאני אפרט מי זכה?

אלכס קושניר: כן.

אלכס קושניר: תני לנו קצת פרטים.

קרינה רובינשטיין: מי שזכה בתכנית באר שבע, שוב, בהליך תחרותי שעשינו, זכתה קבוצה שמורכבת ממלנוקס היום אן-וידאה ומט"י חיפה, שזה מרכז ליזמות חיפה.

קרינה רובינשטיין: למעשה הגורם הזה, בסוף גם בשיתוף עם עיריית חיפה, מקדם את כל הפעילויות האלה.

קרינה רובינשטיין: התחילו לפעול ב-2020.

אלכס קושניר: ועברו שנתיים, ומה קרה?

קרינה רובינשטיין: קורים הרבה מאוד דברים.

קרינה רובינשטיין: ראשית, יש הרבה יותר חברות מקומיות שקמו כתוצאה מהפעילות.

אלכס קושניר: כמה זה הרבה יותר חברות?

אלכס קושניר: אני מאוד רוצה לאשר את זה, זה מאוד מאוד חשוב אבל לא יכול להיות שמגיעה לכאן הממשלה ואת מדברת אתי בסיסמאות.

אלכס קושניר: אני לא מכיר סיסמאות.

אלכס קושניר: אני רוצה נתונים.

ספיר איפרגן: אדוני היושב ראש, אני אשמח להסב את תשומת לבכם לכך שב=-זום נמצאת חנה אלדן, סמנכ"לית ברשות החדשנות שתשמח להשיב.

אלכס קושניר: מצוין.

אלכס קושניר: תעלו אותה ונשמע.

חנה אלדן: תודה.

חנה אלדן: בוקר טוב.

חנה אלדן: אני סמנכ"לית ברשות החדשנות ואני אחראית על זירת הזנק שמפעילה את תכניות ההנבטה של אקו סיסטם.

חנה אלדן: אני אתייחס קודם לגבי חיפה.

חנה אלדן: התכנית בחיפה נמצאת בערך בשליש ראשון של הדרך.

חנה אלדן: הדברים שנעשו בצורה מאוד מיוחדת.

חנה אלדן: בנינו מרכז יחד עם חברת אימוביליה הזכיין בנה, שמהווה גורם משיכה לחברות סטרט-אפ לחיפה.

חנה אלדן: יש מעל 40 חברות שבשנה האחרונה או בחצי השנה האחרונה, מאז המרכז הזה פועל, התחילו לפעול בחיפה.

חנה אלדן: הם בנו מרכז שמאפשר לשבת ל-20 חברות ועשו עשרות אירועים.

חנה אלדן: הפעילו שבעה מחזורי מאיצים בתחומים שונים יחד עם גורמים רלוונטיים בחיפה.

חנה אלדן: רק לפני כמה שבועות השיקו יחד עם JVP תכנית למאיץ בתחום בריאות דיגיטלי אבל היו כבר מאיצים בתחומים שונים שהופנו לפעילות הזאת.

חנה אלדן: מביאה סטרט-אפים להתיישב בעיר התחתית בחיפה וגם סטרט-אפים חדשים שנוצרים.

חנה אלדן: הם הקימו שיתוף פעולה עם רמב"ם עבור הנבטת חברות מבוססות על ידע של רמב"ם בחיפה, שישבו בתוך המתחם של המיזם הזה.

חנה אלדן: זאת אומרת, אני נותנת דוגמאות של פעילויות שקרו בתקופה הקצרה הזאת.

חנה אלדן: אנחנו רואים כאן עלייה משמעותית של חברות.

חנה אלדן: כמובן זה עדיין מוקדם לומר אבל בסוף התכנית נוכל להעריך הרבה יותר טוב את ההשפעה הכללית.

חנה אלדן: נעשו גם פעילויות רבות בתחום של יזמות ערבית יחד עם קרן ...

חנה אלדן: שיושבת גם באזור הנמל וכמובן במעורבות של רשות החדשנות.

חנה אלדן: כל הפעילויות, אנחנו מעורבים בהן.

ינון אזולאי: שאלה לגבי חיפה.

ינון אזולאי: כמה כסף הושקע בחיפה והאם זה היה באותם תנאים כמו של המצ'ינג שאנחנו רואים בבאר שבע?

חנה אלדן: בחיפה, הזכיין שזכה, הביא מצ'ינג של 15 מיליון שקלים מול ה-25 מיליון של המדינה.

חנה אלדן: פלוס תקציב נוסף שהיה של JVP ועמותת יזמות 2020 שהתחייבו לשים כספים בתוך המיזמים החדשים שיקומו בעיר חיפה.

חנה אלדן: אנחנו מצפים מובן למשהו דומה בבאר שבע.

ינון אזולאי: סך הכול כמה עובדים התווספו במקומות החדשים שנפתחו ומאיזה אזורים הם?

ינון אזולאי: יותר נכון, מאיזה מקומות בצפון?

חנה אלדן: אלה חברות הזנק.

חנה אלדן: 40 חברות הזנק, יכול להיות שהן מעסיקות 100, 150 עובדים.

חנה אלדן: אני לא יודעת לענות במדויק כי אלה החברות צעירות.

חנה אלדן: הן צריכות להתפתח.

חנה אלדן: אבל עצם זה שהחברות קמות בתוך העיר התחתית בחיפה והן מגייסות עובדים מחיפה, כולל עובדים ערבים – יש שתי חברות של יזמים ערביים – כולל פעילות מול אוכלוסייה חרדית בחיפה, זאת בדיוק המהות של גורם מתכלל.

חנה אלדן: תפקידו ליצור תנאים כדי שיקומו חברות.

חנה אלדן: אנחנו מאמינים, במיוחד בבאר שבע שמוקפת תעשייה רבה, אנחנו מאמינים שסטרט-אפים כאלה שיקומו בתוך העיר באר שבע יוכלו להתפתח לגורמי תעשייה משמעותיים בעיר ובנגב.

אלכס קושניר: יש לכם יעדים?

חנה אלדן: כן.

חנה אלדן: היעדים בין השאר נקבעים על ידי הזכיין.

חנה אלדן: כשאנחנו מקבלים הצעות, אחד הפרמטרים לבחירת ההצעה הזוכה, אלה היעדים שהם שמים בתכנית.

חנה אלדן: היעדים שאנחנו הגדרנו הם הגדלת כמות הסטרט-אפים, הגדלת כמות המועסקים, הגדלת מיזמים של יזמים בדואים ותעסוקה של יזמים בדואים וכך הלאה.

ינון אזולאי: אני מבקש לדעת למה בחרתם דווקא את חיפה.

ינון אזולאי: למה לא הלכתם לצורך העניין לנצרת, נוף הגליל, כי אם אנחנו רוצים לחזק את המקומות, רוצים לחזק את המקומות החלשים יותר.

חנה אלדן: לגבי חיפה, זה היה חלק מהחלטת ממשלה דאז ולכן פעלנו מתוך אותה החלטת ממשלה.

חנה אלדן: גם חיפה וגם באר שבע מצטיינות בכך שאלה הן ערים מטרופוליניות.

חנה אלדן: כלומר, ההשפעה של הפעילות היא לא רק על העיר חיפה או על העיר באר שבע אלא היא השפעה על כל הנגב ועל כל הגליל.

חנה אלדן: גם בחיפה אנחנו רואים מעורבות של כל המיזמים שיש לנו גם בגליל ולא רק בחיפה.

חנה אלדן: למשל, חממת NGT בנצרת, שזאת חממה שפועלת מוטעם רשות החדשנות, משתפת פעולה יחד עם המיזם בחיפה על מנת להקים חברות עם יזמים מעורבים.

ינון אזולאי: אנחנו מברכים גם על באר שבע וגם על חיפה, במיוחד על באר שבע, ואנחנו יודעים שהם יודעים לעבוד.

ינון אזולאי: יחד עם זאת אנחנו רוצים להגיע, כמו שאמרת, למגזרים נוספים, ודיברת על המגזר הערבי, דיברת על החברה הערבית ועל החברה החרדית וזה בסדר גמור וצריך להגיע אליהם.

ינון אזולאי: אגב, בחיפה, זאת בעיה יותר גדולה מאשר בבאר שבע.

ינון אזולאי: אני במקור מהצפון ועד היום אנחנו רואים את ההגעה בשעות הבוקר, עד כמה קשה להגיע.

ינון אזולאי: אני אומר אולי אנחנו צריכים דווקא לתת איזשהו מענה למשל בצפון, יותר בפריפריה.

ינון אזולאי: יכול להיות קריית שמונה, יכול להיות צפת או אם את רוצה מקום יותר מרכזי, אולי נוף הגליל.

ינון אזולאי: אני חושב שעם מה שנתתם בחיפה, צריך לתת גם בצפון, לתת מענה במקומות אחרים כי אם זה יצליח בחיפה, אני מאמין שאפשר להצליח גם במקומות אחרים ודווקא לקחת את המקומות החלשים יותר ולעזור להם.

ינון אזולאי: בנוף הגליל היו צריך תעסוקה מגיעים לשם מאות משפחות מהמגזר החרדי ואם באמת רוצים לעזור ולהכניס למעגל העבודה את המגזר החרדי, אפשר להגיע לשם ולפעול.

ינון אזולאי: יש שם ראש עיר עם לב פתוח ונפש חפצה שרוצה ומוכן לקבל ולתת הטבות מפליגות לכל מי שרק יבקש ממנו, על מנת להביא לשם עוד תעסוקה.

ינון אזולאי: אם אתה פועל בנוף הגליל, יש לך מסביב את הכפרים והיישובים הלא יהודים.

ינון אזולאי: לכן אני חושב שצריך לתת את המענה גם למקומות האלה.

חנה אלדן: אני לגמרי מסכימה אתך ואני פועלת הרבה מאוד בפריפריה בכלל.

חנה אלדן: לרשות החדשנות יש לא מעט כלים.

חנה אלדן: יותר משליש של התקציב שלנו אנחנו משקיעים בפריפריה.

חנה אלדן: דרך אגב, הרבה מזה באשכול פריפריאלי 1 עד 4.

חנה אלדן: הרוב המכריע.

חנה אלדן: אנחנו פועלים הרבה בכל מקום בכלים שמתאימים.

חנה אלדן: בקריית שמונה אנחנו מעורבים יחד עם משרד הכלכלה בבניית אקו סיסטם והקמנו שם חממה.

חנה אלדן: בנצרת יש לנו חממת NGT, כמו שאמרתי.

חנה אלדן: אנחנו יוצאים עכשיו בתכנית לקידום אוכלוסייה ערבית, כך שאני מניחה שיקומו שם עוד דברים.

חנה אלדן: יש לנו חמש חממות בצפון כולל גם באזורים של גליל, כך שיש לנו הרבה פעילות שמקדמת יזמות וחדשנות בפריפריה.

חנה אלדן: התכנית האחרונה שיצאנו איתה הייתה יזמות פריפריה ובחרנו שלושה מפעילים כאשר אחד מהם יושב בכרמיאל ומטפל בכל האזורים של אינדסטרי פור זירו, גם מעורב עם אזורי התעשייה באזור.

חנה אלדן: השני יושב ברהט, גם לקידום בדואים באזור.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: יש לנו את ראש עיריית באר שבע?

ינון אזולאי: רגע.

ינון אזולאי: אני מבקש ממך שכאשר את לוקחת בעדיפויות, אולי היום בתקופה הזאת זה קצת מוזר לבקש את זה אבל אני אבקש בכל זאת.

ינון אזולאי: אתם לוקחים לקדם את החברה הערבית, שזה חשוב ואנחנו יודעים מה האבטלה שם ואכן צריך לעזור ולסייע.

ינון אזולאי: בכרמיאל יש גם אוכלוסייה חרדית, גם בצפת, גם בנוף הגליל, גם בטבריה.

ינון אזולאי: תמצאו גם את הפתרונות לנושא הזה של המגזר החרדי שיש לו את הצרכים המיוחדים.

ינון אזולאי: אפשר לעשות והם מהווים כוח עבודה טוב.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שהיום גם נשים עובדות בהיי-טק, ואגב, בהערת ביניים, המשכורות שלהן לא מגיעות למשכורות שאחרות מגיעות אליהן וזה חבל.

ינון אזולאי: אם תקימו עוד מקומות כאלה שייתנו מענה למגזר החרדי, זה יהיה טוב.

ינון אזולאי: בדרום יש את דימונה, יש את ירוחם וגם שם צריך לתת מענה בנוסף לבאר שבע.

ינון אזולאי: באר שבע זה דבר טוב מאוד והוא עושה דברים טובים אבל בנוסף לכך צריך לחזק את דימונה ואת ירוחם.

ינון אזולאי: יש מספיק מקומות לעשות שם ותאמינו לי שיש מספיק ידיים עובדות שיעבדו במקום הזה.

ינון אזולאי: זה חשוב מאוד.

מופיד מרעי: זאת הערה חשובה.

מופיד מרעי: נכון שבסוף אנחנו רוצים לדבר על מגזרים כי אנחנו גם מייצגים מגזרים.

מופיד מרעי: אני מייצג את הדרוזים וכל אחד מייצג את המגזר שלו.

מופיד מרעי: בנושא חדשנות ומחקרים, הכול צריך להיות אזורי.

מופיד מרעי: כשאנחנו אומרים שהולכים עכשיו לגליל, שם אנחנו צריכים לתת מענה לכל האוכלוסיות, גם לאוכלוסייה החרדית, גם לאוכלוסייה הערבית וגם לאוכלוסייה הדרוזית, תלוי במיקום.

מופיד מרעי: יש מספיק מקומות, החל מקריית שמונה דרך תפן, דרך נוף הגליל, נרד דרומה לרהט ולדימונה.

מופיד מרעי: מה שחשוב כאן זאת הראייה שאת הפריפריה צריך לקדם בנושא חדשנות וטכנולוגיה ומחקר ופיתוח.

מופיד מרעי: ברגע שזאת האסטרטגיה, לשם כולם צריכים לכוון כדי שכולם יצאו נשכרים מזה.

אלכס קושניר: אני רוצה לבקש את ראש עירית באר שבע שנמצא ב-זום להתייחס לתקנות האלה.

רוביק דנילוביץ: שלום אדוני היושב ראש, תודה רבה על ההזדמנות לך, לחברות ולחברי הכנסת, חברות וחברי הוועדה ולכל מי שנוכח בדיון הזה.

רוביק דנילוביץ: הדיון הזה הוא כל כך חשוב.

רוביק דנילוביץ: הוא היסטורי ואני מוכרח לומר שהחיינו וקיימנו והגיענו לזמן הזה כי כל כך ציפינו.

רוביק דנילוביץ: ברשותך אדוני היושב ראש, אני רוצה לעשות סדר.

רוביק דנילוביץ: זה לא שייך לבאר שבע.

רוביק דנילוביץ: זה שייך למדינת ישראל.

רוביק דנילוביץ: זה שייך לכל תושבות ותושבי הנגב.

רוביק דנילוביץ: המדינה באה לכאן עם אמירה מאוד ברורה.

רוביק דנילוביץ: אגב, גם מאוד חשובה, שהיי-טק, סטרט-אפיסטיות וסטרט-אפיסטים זה לא רק בגוש דן.

רוביק דנילוביץ: בהתחשב בעובדה שבאר שבע היום היא יצרנית המהנדסות והמהנדסים הכי גדולה במדינת ישראל והגיע הזמן שהמדינה תנצל את המשאב הנהדר הזה.

רוביק דנילוביץ: ברשות אדוני היושב ראש אני רוצה לעשות סדר.

רוביק דנילוביץ: אנחנו מדברים היום על רובע החדשנות שהקימה מדינת ישראל בהחלטת ממשלה להקים את רובע החדשות הראשון בישראל דווקא בעיר באר שבע, ויש חשיבה עמוקה מאחורי ההחלטה הזאת.

רוביק דנילוביץ: זה לחבר את כל העוגנים שמדינת ישראל הקימה בבאר שבע וברדיוס מאוד קטן לייצר איזה מכפיל כוח, כי מה היה עד היום?

רוביק דנילוביץ: אוניברסיטת בן גוריון הייתה עובדת בתוך עצמה, מתכנסת פנימה, והמרכז הרפואי האוניברסיטאי סורוקה התכנס פנימה, פארק ההיי-טק והחברות הטכנולוגיה התכנסו פנימה, מערך הסייבר הלאומי התכנס פנימה, קריית התקשוב התכנסה פנימה, ומה החלטנו?

רוביק דנילוביץ: שהעיר, יחד עם המדינה על כל משרדי הממשלה, בתוך רובע החדשנות, יחד עם סורוקה, האוניברסיטה, התקשוב והסייבר ידברו ביחד והם יהפכו להיות עוגן בין-לאומי.

רוביק דנילוביץ: קבענו שלושה נושאים.

רוביק דנילוביץ: אגב, המדינה החליטה יחד אתנו - זה הכול שיתוף פעולה, זה לא אני אלא זה אנחנו ביחד - לעסוק בסוגיית ה-דזרט-טק, בחדשנות רפואית ובאבטחת סייבר, בדברים בהם אנחנו חזקים, בדברים שכבר נמצאים בבאר שבע.

רוביק דנילוביץ: האוניברסיטה היום מכפילה את עצמה.

רוביק דנילוביץ: אתם תוכלו לראות שהיום מועסקים כ-3,000 מהנדסות ומהנדסים בכמעט 90-80 חברות בפארק ההיי-טק שלנו.

רוביק דנילוביץ: בעזרת השם נחנוך את הבניין הרביעי בשבוע הבא יחד עם צה"ל.

רוביק דנילוביץ: יש כאן בשורה אדירה כי גם יש חברה של מהנדסות ומהנדסים בדואים וגם יש הרבה מאוד מהנדסות ומהנדסים מירוחם, מהנדסות ומהנדסים.

רוביק דנילוביץ: מרוחם מדימונה, ממצפה, מאופקים, מנתיבות.

רוביק דנילוביץ: זאת אומרת שכל סוגיית רובע החדשנות נועד לתת מענה וביטוי לאותן צעירות וצעירים, מהנדסות ומהנדסים, סטרט-אפיסטיות וסטרט-אפיסטים.

רוביק דנילוביץ: במקום לברוח מהנגב לגוש דן, להישאר בנגב.

רוביק דנילוביץ: זה לא שייך לבאר שבע.

רוביק דנילוביץ: המדינה הזו של המדינה סוף סוף ליצור את האקו סיסטם הזה ולחזק אותו, שיהיו יותר סטרט-אפיסטים, להפוך לייחודיים בנושא שלא קיים בארץ.

רוביק דנילוביץ: אני חושב שזאת אמירה מחולל שינוי.

רוביק דנילוביץ: זו החלטה שהופכת את הנגב למרכז בין-לאומי.

רוביק דנילוביץ: אני רוצה להודות קודם כל למשרד האוצר ולשר האוצר כי צריך כאן להאמין בתכנית הזאת ולתת כסף.

רוביק דנילוביץ: אני רוצה להודות לשרת המדע, למשרד המדע, לרשות החדשנות שמלווה אותנו, למשרד ראש הממשלה, ואגב, עוד הרבה משרדי ממשלה שחשוב לי להוקיר תודה לכולם.

רוביק דנילוביץ: אני מוכרח לומר לכם שזה לא קשור כאן לא לקואליציה ולא לאופוזיציה, זה מה נכון למדינת ישראל וסוף סוף מדינת ישראל באה ואומרת חבר'ה, יש לנו בנגב הון אנושי נפלא, אנחנו מעבירים את יחידות העילית של צה"ל, קריית המודיעין, קריית התקשוב.

רוביק דנילוביץ: יש פארק היי-טק, יש אוניברסיטה שמכפילה את עצמה בקמפוס הצפוני ובואו נהפוך את המקום הזה לאזור בין-לאומי שיהיה לו ייחוס משלו והוא ידבר ויתכתב לא רק פנימה עם האזור אלא הוא יהיה לתפארת לאומית וגם יבקיע חומות וייצור לנו כל מיני סטרט-אפים וכל מיני חידושים ברמה בין-לאומית.

רוביק דנילוביץ: זאת החשיבות של הפרויקט הזה, החשיבות של התכנית הזאת.

רוביק דנילוביץ: אני בסך הכול רוצה לומר לכם תודה לכולכם כי באמת, באמת, באמת חיכינו לזה כל כך הרבה זמן.

אלכס קושניר: תודה רבה אדוני ראש העיר.

ינון אזולאי: רוביק, תודה רבה לך ותדע לך שכולנו בעד.

אלכס קושניר: נמצאת כאן ג'ולי קייא, מייסדת שותפה של פורום לקידום הנגב.

אלכס קושניר: בבקשה.

ג'ולי קייט: תודה על הזכות להיות כאן.

ג'ולי קייט: כמי שגדלה והתחנכה בבאר שבע ואוהבת את העיר הזאת בכל לבי וכמי שפועלת באפיקים רבים כדי לקדם את הנגב בכלל, אני מודה ומתרגשת.

ג'ולי קייט: אני מאוד מצטרפת לכל ההתרגשות שיש כאן

ג'ולי קייט: כי אתם לא מבינים עד כמה חשובה לנו התחושה הזאת שאנחנו על המפה.

ג'ולי קייט: אני מודה לשר האוצר מר אביגדור ליברמן ולשרת המדע אורית פרקש הכהן על ההבנה הזאת שלחזק את העיר, לחזק את באר שבע, לחזק את הנגב בכלל, זה לא מעשה חסד אלא זאת החלטה אסטרטגית שבסופו של דבר מקדמת את המדינה כולה.

ג'ולי קייט: זאת החלטה אסטרטגית חשובה כי לחזק עיר שיש בה כבר את כל התשתיות והיא מוכנה להגיע למקום של להיות מטרופולין בין-לאומי כפי שדובר כאן קודם - זה באמת משהו שיכול לשים אותה במקום שכל הארץ תישא עיניים לעיר הזאת.

ג'ולי קייט: יש לי גאווה רבה מאוד להיות בנגב ואני גאה מאוד בעיר באר שבע כי זאת עיר שמתפתחת בקצב אדיר ולצד זה היא שומרת על צביונה המיוחד, על הקשר המיוחד שלה ועל ההון האנושי שלה.

ג'ולי קייט: לצד זה אני מאוד מודאגת כשאני שומעת שיש קצינים שלא רוצים לגור בעיר מתוך חששות ומציבים אולטימטומים כי הם לא מוכנים לכל המעבר הזה של קריית התקשור וקריית המודיעין.

ג'ולי קייט: זה קורה כי הם לא מכירים את העיר הזאת ואת הקסם שלה.

ג'ולי קייט: סטודנטים, חבריי היקרים, הילדים שלי עוד כמה רגעים יגיעו למקום הזה והם ילמדו באוניברסיטה ואנשים מוכשרים שאני רואה אותם מסיימים את הלימודים ולא מוצאים את המקום שלהם ולא מוצאים לעצמם הזדמנויות ואז הם עוזבים לתל אביב.

ג'ולי קייט: זה מסלול מאוד ברור.

ג'ולי קייט: כשבסופו של דבר חברות ההיי-טק שמגיעות לכאן רוצות לגייס עובדים, אין להן עובדים ואין להם עובדות.

ג'ולי קייט: זה מעגל סגור שחייבים לשבור אותו.

ג'ולי קייט: באר שבע מכונה עיר ההזדמנויות ואני חושבת שכדי להמשיך להיות עיר ההזדמנויות, היא צריכה לקבל הזדמנות.

ג'ולי קייט: היא צריכה שיהיו בה לא 60-40 חברות היי-טק אלא 200 חברות היי-טק, שהמשקיעים מחוץ לארץ ירצו להשקיע בה כסף, שהעיר הזאת באמת תהיה על המפה.

ג'ולי קייט: אני אסיים בדבר אחד שבעיניי הוא מאוד חשוב.

ג'ולי קייט: ההחלטה הזו שיש לנו כאן הזדמנות לקבל – ובאמת אני מודה על העיסוק בנושא - זאת לא רק החלטה אסטרטגית וכלכלית חשובה אלא זאת החלטה ערכית וזאת החלטה ציונית כי פיתוח הנגב ופיתוח של בירת הנגב, בסופו של דבר זה הגשמת החזון הגדול של בן גוריון וזה הגשמת החלום הקטן שלי כתושבת, כאימא, כמי שאכפת לה מהנגב בכל לבי.

ג'ולי קייט: החלום הקט שלי הוא שהילדים שלי, הנכדים שלי והילדים והנכדים שלהם ימשיכו לחיות בעיר, לחיות בנגב, להיות מחוברים ומחוברות למקום.

ג'ולי קייט: לתפארת מדינת ישראל.

ג'ולי קייט: תודה לכם.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: באמת מרגש.

אלכס קושניר: אני רוצה להזכיר לכם שבזמנו בן גוריון אמר משפט שנראה לי שנכנס לעורקים של כל אחד.

אלכס קושניר: הוא אמר שעתידו של העם היהודי ועתידה של מדינת ישראל ייבחנו בנגב.

אלכס קושניר: היום, כסדרת הצעדים, אנחנו שמים את הנגב על המפה.

אלכס קושניר: רק לפניי כחודש אישרנו כאן בוועדה את התקציב למעבר קריית המודיעין לנגב והנה עוד צעד.

אלכס קושניר: אנחנו נמשיך בצעדים האלה כי ברור לכולם שבן גוריון צדק, שעתידו של העם היהודי ושל מדינת ישראל ייבחן בנגב.

אלכס קושניר: אני רוצה לעבור להקראת התקנות ואחר כך להצבעה.

קרינה רובינשטיין: תקנות לעידוד מחקר, פיתוח וחדשנות טכנולוגית בתעשייה (מתן העדפה אזורית) (תיקון מס' 2), התשפ"א-2021.

קרינה רובינשטיין: בתוקף סמכותנו לפי סעיף 15לו(ג) לחוק עידוד מחקר, פיתוח וחדשנות טכנולוגית בתעשייה, תהשמ"ד-1984, לאחר שהונחה בפנינו חוות דעת של מועצת הרשות הלאומית לחדשנות טכנולוגית, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אנו מתקינים תקנות אלה:

קרינה רובינשטיין: בתקנות לעידוד מחקר, פיתוח וחדשנות טכנולוגית בתעשייה (מתן העדפה אזורית), התשע"ח-2018, אחרי תקנה 3 יבוא: "4.

קרינה רובינשטיין: מתן העדפה אזורית לפי מסלול הטבה מס' 48 על הטבות לפי מסלול הטבע מס' 48 של הרשות הלאומית לחדשנות טכנולוגית – קידום יזמות טכנולוגית בעיר באר שבע, תינתן העדפה אזורית לקידום היזמות הטכנולוגית בתחום עיריית באר שבע".

מופיד מרעי: אני רוצה להצטרף להתרגשות, כמי שליווה בדרכו דרומה את ההתפתחות של באר שבע עוד בגלידה מונטנה.

מופיד מרעי: תמיד באר שבע הייתה מרכז.

מופיד מרעי: פעם באר שבע הייתה קטנה ואחר כך התפתחה ואחר כך התפתחה עוד יותר.

מופיד מרעי: יצא לי להיות בתפקיד בביטוח הלאומי וברשות הלאומית לבטיחות בדרכים וטיפחנו את העיר.

מופיד מרעי: הגיע ראש העיר החדש ובאמת הקימו גם את מרכז הסייבר וגם את קריית המודיעין.

מופיד מרעי: חלק מהקצינים עברו לגור שם וחלק לא יעברו או יעבירו את מרכז חייהם לשם אבל בכל זאת באר שבע היא עיר שהיא מרכז הנגב, צריכה להתפתח, חשוב מאוד שהיא תתפתח ואני שמח על כך שעושים עוד צעד ואני עוד יותר שמח שההצלחה של באר שבע תהיה דוגמה לחיקוי גם בגליל, בכרמל, בצפון, היכן שאני נמצא.

מופיד מרעי: לכן כל מי שעסק, עוסק ויעסוק במלאכה יבורך.

מופיד מרעי: תודה רבה.

קרינה רובינשטיין: אדוני היושב ראש, אם אפשר להוסיף משהו.

קרינה רובינשטיין: חשוב לנו לציין שלא יהיה כפל מימון מול תכניות ממשלה אחרות, בפרט של רשות ההשקעות.

קרינה רובינשטיין: התוצאה של התכנית הזאת תהיה בין היתר גם לייצר ביקושים של גורמים שיוכלו לפנות לרשות ההשקעות ולהקים פיזית מפעלים בבאר שבע ובאזור.

ינון אזולאי: מה פירוש לא יהיה כפל מימון?

אלכס קושניר: לא יהיה כפל מימון ממשלתי.

אלכס קושניר: גם משרד הכלכלה פועל שם ברשות להשקעות ולכן שלא יהיה כפל.

ינון אזולאי: גם בחיפה אין כפל מימון?

קרינה רובינשטיין: כן

לינור קרן: צפריר, אם תוכל להסביר למה התקנות האלה מגיעות לאישור הוועדה וקצת על המנגנון של מסלול הטבה.

צפריר נוימן: בוודאי.

צפריר נוימן: רשות החדשנות היא תאגיד סטטוטורי.

צפריר נוימן: ההטבות שלה ניתנות מכוח החוק שלנו במסגרת מסלולים שמאושרים על ידי המועצה של הרשות.

צפריר נוימן: המסלולים האלה מסדירים את מגוון ההטבות ואת הצורה בה הם ניתנים, הפורום שמקבל את ההחלטה ואיך ניתנת ההטבה.

צפריר נוימן: ההטבות ניתנות בכל הארץ.

צפריר נוימן: יחד עם זאת, אם אנחנו רוצים לתת העדפה גיאוגרפית, היא חייבת להינתן באזורי עדיפות לאומית א' או ב' לפי חוק עידוד השקעות הון שכידוע נמצא בתחום הסמכות של ועדת הכפים.

צפריר נוימן: אם אנחנו רוצים לסטות ולתת לאזור ספציפי, הדבר מצריך סבב אישורים של המועצה, השרים, שרת החדשנות ושר האוצר ובכלל זה גם של ועדת הכספים.

צפריר נוימן: לכן אנחנו מביאים לאישור, כי ההטבה כאן ניתנת לעיר באר שבע, לוועדת הכספים כדי לקבל במסלול הזה שמיועד לבאר שבע את אישורה של הוועדה.

צפריר נוימן: כפי שצוין דובר כאן בתיקון כי יש לנו כבר מקרים קודמים שנתנו.

צפריר נוימן: בין היתר הוזכר כאן המסלול של חיפה.

צפריר נוימן: כרגיל אנחנו נדרשים להגיע ומגיעים לוועדת הכספים על מנת לקבל את אישור הוועדה למתן ההטבה במסלול הזה לעיר באר שבע

ינון אזולאי: זה לאו דווקא בגלל אזורי עדיפות א ו-ב'.

ינון אזולאי: נכון?

ינון אזולאי: יש לכם כמה פרמטרים כאשר אחד מהם הוא גם אבטלה מעל 10 אחוזים באותו מקום ובאשכולות 1 עד 3, 4 ומעלה.

אלכס קושניר: זה לא החוק הזה.

ינון אזולאי: לכן הם צריכים להביא את זה לכאן כי הם לא נכללים גם בפרמטר הזה.

ינון אזולאי: לאו דווקא של עדיפות לאומית א' ו-ב' בתוך העדיפות הלאומית א' ו-ב' יש פרמטרים אחרים.

צפריר נוימן: ההטבה כאן אמורה להיות בעיר באר שבע בלבד.

צפריר נוימן: אם היו פותחים את זה ב-א', כל הערים באזור א' היו יכולות לקבל את ההטבה.

צפריר נוימן: כאן אנחנו מייעדים את המסלול הזה לעיר באר שבע.

ינון אזולאי: הבנתי את זה.

ינון אזולאי: אמרתי שזה לא הפרמטר היחידי של העדיפות הלאומית אלא יש עוד כמה פרמטרים.

אלכס קושניר: אני רוצה להעלות את התקנות להצבעה.

אלכס קושניר: מי בעד אישור תקנות לעידוד מחקר פיתוח וחדשנות טכנולוגית בתעשייה (מתן העדפה אזורית) תיקון מס 2, התשפ"ב -2021.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: התקנות אושרו

אלכס קושניר: התקנות אושרו פה אחד.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: שמים את הנגב על המפה.

אלכס קושניר: יוצאים להפסקה וחוזרים בשעה 11:0 לדיון הבא.