ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 175, 2021-12-21 09:00

אלכס קושניר: בוקר טוב, היום יום שלישי, י"ז בטבת התשפ"ב, 21 בדצמבר 2021.

אלכס קושניר: סעיף ראשון על סדר היום – העברות תקציביות, שינויים בתקציב לשנת 2021.

אלכס קושניר: אגב, 21 בדצמבר זה היום הכי קצר בשנה, אז אני מקווה שאנחנו נעבוד פה בצורה יעילה.

אלכס קושניר: הפנייה הראשונה היא פנייה מס' 5, מס' בקשה 003 60 פיתוח משרד החינוך, מי מציג?

אסף וקסלר: זו פנייה שמתקצבת במשרד החינוך בהרשאה 730,000 אלפי ש"ח עבור בינוי כיתות לימוד וגני ילדים.

אסף וקסלר: ככל שתרצו הרחבה, נמצא פה גם משה שגיא ממשרד החינוך שיוכל להרחיב.

משה גפני: לפי תכנית החומש הבאה מדובר בהקדמה משנת 22' לשנת 21' בהיקף של 1,500 כיתות לימוד.

משה גפני: מתוכן, 900 עבור הסכמי גג, מה שנקרא כל האישורים בהסכמי גג, ו-600 בהתאם לצרכים השוטפים של משרד החינוך, כיתות לפי הגידול הטבעי.

אלכס קושניר: שאלות?

אלכס קושניר: מי בעד הפנייה?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושרה.

אלכס קושניר: הפנייה התקבלה.

אלכס קושניר: הפנייה הבאה – 12, 13, משרד האנרגיה בבקשה.

עידו מור: הפנייה נועדה לתקצב 40 מיליון שקלים עבור תקצוב חברת ניהול המערכת.

אלכס קושניר: מאיפה מעבירים לאיפה?

עידו מור: ההעברה היא מהרזרבה הכללית, שיוצאת ממדע, תרבות וספורט, לתכנית 343003 במשרד האנרגיה.

אלכס קושניר: תסביר קצת על חברת ניהול המערכת.

עידו מור: חברת ניהול המערכת הוקמה כחלק מהרפורמה בחשמל בהחלטת ממשלה 3859.

אלכס קושניר: זה ברור, היו שם milestones.

עידו מור: ההסכם עם חברת ניהול המערכת לצורך בניית ההון העצמי של החברה הורכב משלושה אבני דרך: אבן הדרך הראשונה בגודל של 50 מיליון שקל הועברה שנה שעברה, עם העברה של יחידות תפ"ט ויחידת הסטטיסטיקה והשווקים מחברת חשמל לחברת ניהול המערכת; אבן הדרך השנייה, שנועדה לתקצב את החברה עבור קבלת אחריות על יחידת ניהול המערכת ועל ניהול מסלקה במשק החשמל, אבן הדרך הזאת התממשה בנובמבר, באחד בנובמבר הם קיבלו אחריות, ולפיכך אנחנו מעבירים להם את התשלום.

ינון אזולאי: איזה מספר פנייה זה?

אלכס קושניר: 13,12 של משרד אנרגיה.

ינון אזולאי: אתם לא הולכים לפי הסדר שפרסמתם?

אלכס קושניר: 6003 הצבענו, ועכשיו 12, 13.

ינון אזולאי: רביזיה עליה.

ינון אזולאי: מעניין שתוך שתי דקות אתם עושים הצבעה כזאת, התחלתם כנראה לא טוב היום.

אלכס קושניר: דיברנו וגם שאלנו שאלות וגם אפשרנו למשרד החינוך לדבר.

ינון אזולאי: בדיוק בשתי דקות עשיתם את הכול?

ינון אזולאי: בסדר, רביזיה.

אלכס קושניר: אין בעיה.

אלכס קושניר: בבקשה, 12 עד 13, 004 – 19, 004 – 34.

ינון אזולאי: זה לא לפי הסדר.

אלכס קושניר: למה?

אלכס קושניר: זה לפי הסדר.

ינון אזולאי: אני מסתכל פה אצלי, תאמין לי שאני יודע לעבוד.

אלכס קושניר: 004 – 19, 004 - 34 פנייה לוועדה מספר 12 עד 13.

טמיר כהן: זה לפי הסדר.

ינון אזולאי: נכנסתי באמצע, אם אתה יכול לתת לי תקציר והסבר בגדול ותוך כדי אשאל אותך.

עידו מור: הפנייה נועדה להעביר 40 מיליון שקלים לתכנית 343003.

עידו מור: זה נועד לצורך תקצוב חברת ניהול המערכת, בהתאם להסכם עם אבני דרך, שנחתם בין המדינה לבין החברה לצורך בניית הון של החברה.

עידו מור: זאת אבן הדרך השנייה.

עידו מור: אבן הדרך הראשונה שולמה בשנת 2020.

ינון אזולאי: לגבי אבני הדרך, מתי יהיו אבני הדרך מבחינת תאריכים?

ינון אזולאי: האם עמדתם ביעדים?

עידו מור: אבן הדרך הראשונה מומשה, כאמור, ב-2020, אני אתן לך תאריך מדויק.

ינון אזולאי: אבל גם עמדתם ביעד מבחינת התאריך שנתתם?

עידו מור: היעד המקורי של החברה היה לקום כבר ב-2019, והגענו לוועדה הזאת וגם לוועדת הכלכלה כדי לדווח שלא עמדנו ביעד והמדינה קיבלה הארכה.

עידו מור: לגבי אבן הדרך הזאת, אנחנו עומדים כרגע ביעד.

ינון אזולאי: לגבי מחירי החשמל, בשיחה שהיתה לי עם שרת האנרגיה במליאה, והיא גם הצהירה על זה, נאמר שלא תהיה עלייה של מחירי החשמל.

ינון אזולאי: אתמול התבשרנו שתהיה בפברואר עלייה של 5% במחירי החשמל.

נירה שפק: 4.9%.

ינון אזולאי: נכון, את צודקת, עבור החלשים גם עשירית האחוז זה כסף.

ינון אזולאי: אני מסכים אתך במאה אחוז, תיקון נכון וראוי.

ינון אזולאי: מה יש לכם לענות לאזרחים על ה-5% האלה, מלבד מה שנדון בשעה 12:30 על כל הממיסים, שגם שם יש לנו את החשמל וגם בפחמן שאנחנו הולכים להעלות.

ינון אזולאי: מה אתם עונים לאותם אזרחים מסכנים שעכשיו צריכים לחמם את הבית שלהם והולכת להיות עלייה של 5% במחירי החשמל?

עידו מור: הפנייה הזאת לא נוגעת למחיר החשמל, היא מעבירה כסף - - -

ינון אזולאי: אבל אם תסתכל על החלטת הממשלה, תראה שמדובר על איך שאנחנו מעבירים את החשמל, איך שמפריטים ושזה יביא לירידת מחירים.

ינון אזולאי: עברתי גם על החלטת הממשלה.

ינון אזולאי: אם עשיתם את כל זה ואתם עושים אבני דרך כדי שלא תהיה עלייה, כדי לעזור, הרי כל הפרטה מביאה בסופו של דבר לירידת מחירים, ופה אנחנו מעמיסים ב-5%, אני מדבר אתך רק על פברואר, עזוב את זה שעד 28' עוד 5%, כשבשנת 23' תהיה עלייה בפחמן של 2%.

ינון אזולאי: חוץ מזה תהיה היום כבר עלייה במסים באחד בינואר, אנחנו מגיעים לעלייה של למעלה מ-10%.

ינון אזולאי: זאת היתה החלטת ממשלה, אני לא מספר סיפורים, אני קורא מה שכתוב בפנים.

עידו מור: החלטת ממשלה 3859 של הרפורמה בטווח הארוך נועדה לצמצם את העלויות במשק החשמל.

עידו מור: ההפחתות שנובעות מהרפורמה ומתהליך ההתייעלות של חברת החשמל, ייראו רק לאחר שנות הרפורמה.

עידו מור: במהלך שנות הרפורמה יש החזר עלויות שנובעות מהרפורמה, ולכן אין ירידה בתעריף החשמל לאור הרפורמה בשנים האלה, פרט למחירי התחנות שגם נעשתה וצמצמה בחלק מהשנים את העלייה במחיר החשמל.

ינון אזולאי: באותה החלטת ממשלה בסעיף 20 רשום להקים צוות בראשות מנכ"ל משרד האנרגיה, מנכ"ל משרד האוצר ובהשתתפות נציגי אגף התקציבים ורשות החברות, האם הצוות הזה הוקם?

עידו מור: כן.

ינון אזולאי: יופי.

ינון אזולאי: ב-27 כתוב להטיל על שר האוצר להגיש לממשלה עד יום אחד ביוני 2018 הצעה להחלטה בגין הצעדים אשר יבטיחו את סגירת יחידות 1 ו-4 שבאתר, התקיים?

עידו מור: כן.

ינון אזולאי: כולם?

עידו מור: יחידות 4-1 כרגע עדיין פועלות.

ינון אזולאי: כתוב שעד יוני 2022, כלומר ביוני 2022 כל היחידות האלה צריכות להיסגר, מה קורה איתן עד יוני 2022?

ינון אזולאי: אתם תעמדו ביעדים?

ינון אזולאי: כמה מתוכם כבר נסגרו?

עידו מור: שוב, זה לא נוגע לפנייה עצמה.

ינון אזולאי: מה זה לא נוגע?

ינון אזולאי: אני מסתכל על החלטת הממשלה, למה אתה אומר לי שזה לא נוגע לפנייה עצמה?

ינון אזולאי: אתם בהעברה הזאת מדברים על החלטת הממשלה.

ינון אזולאי: כשאתה מביא לי פנייה ויש בתוכה את כל החלטות הממשלה, הווי אומר שההעברה הזאת קשורה להחלטת ממשלה.

ינון אזולאי: כשאני שואל אותך, אני שואל על אותה החלטת ממשלה ואתה לא יכול להגיד לי שזה לא קשור.

עידו מור: מאה אחוז.

עידו מור: אני אעביר כל תשובה שתרצה בנושא הזה בצורה מסודרת לוועדה לאחר מכן.

עידו מור: חברת חשמל מקימה שתי תחנות כוח חדשות, כדי שאפשר יהיה לסגור את יחידות 4-1, ומבחינת תאריכים וכו', אני אוודא ואעביר.

ינון אזולאי: כלומר מ-4-1 אנחנו בינתיים לא יודעים אם זה נסגר או לא נסגר, אם עומדים ביעדים; לגבי אבני הדרך, אתה גם אומר שלא עמדו ביעדים מבחינת התאריכים שנקבעו בחוק.

אלכס קושניר: לא, הם עומדים באבן הדרך הנוכחית.

ינון אזולאי: לא, אני מדבר על מה שהיה, לא עמדו בזה.

ינון אזולאי: בנוכחית אתם עומדים ביעד מבחינת התאריך?

עידו מור: בנוכחית אנחנו עומדים ביעד למיטב ידיעתי.

ינון אזולאי: למיטב ידיעתו.

אלכס קושניר: אני מפריד, יש את הפנייה התקציבית, ויש את הנושא של החלטת הממשלה שינון מדבר עליה.

אלכס קושניר: הפנייה התקציבית נוגעת רק בחלק קטן מהחלטת הממשלה, אני מבקש להעביר לוועדה את כל שאר הדברים שדיבר עליהם ינון אזולאי.

ינון אזולאי: אני מבקש התייעצות סיעתית לפני ההצבעה.

אלכס קושניר: אין בעיה, ההצבעה תהיה בשעה 9:16.

אלכס קושניר: פנייה לוועדה מס' 12 עד 13, מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושרה.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

ינון אזולאי: רביזיה.

ינון אזולאי: הגעת בצהריים.

אלכס קושניר: פנייה לוועדה מספר 14 מ-20 עד 25, משרד ראש הממשלה, בבקשה.

יפתח עשהאל: הפנייה נועדה להעביר סך של 18,100,000 לתכנית 045110, מתוכם 12,400,000 עבור התחזוקה השוטפת של רחבת הכותל ומנהרות הכותל ו-5,700,000 עבור פיתוח מנהרות הכותל והרחבה בהתאם להחלטת ממשלה 617.

בצלאל סמוטריץ': איזו רחבה?

בצלאל סמוטריץ': האם זו הרחבה שקרויה "עזרת ישראל"?

יפתח עשהאל: הפיתוח הוא בהתאם להחלטת הממשלה.

בצלאל סמוטריץ': תפרט, איזה החלטת ממשלה?

בצלאל סמוטריץ': מה מספרה?

בצלאל סמוטריץ': מה עושים בכסף?

יפתח עשהאל: החלטת ממשלה 617 מיום 6 בדצמבר 2020.

בצלאל סמוטריץ': מה נאמר בה?

יפתח עשהאל: העברנו גם את החלטת הממשלה עצמה עם הפירוט של כל הפיתוח הספציפי שקיים.

יפתח עשהאל: בסוף הקרן לפיתוח הכותל המערבי היא זאת שמפתחת בפועל, משרד ראש הממשלה גם נמצא פה להרחיב על הפיתוח עצמו ובאיזה נקודות ספציפיות.

יפתח עשהאל: הפיתוח מתמקד בעיקר במנהרות הכותל וברחבת הכותל, בין אם בעתיקות שנמצאות מתחת לרחבה ובין אם בסביבה.

בצלאל סמוטריץ': העתיקות שמתחת לרחבה הן מתחת למה שמכונה "עזרת ישראל".

יפתח עשהאל: אני לא יודע להרחיב ספציפית, זה כבר הקרן למורשת הכותל עצמה יצטרכו להרחיב.

יפתח עשהאל: משרד ראש הממשלה נמצא בזום.

בצלאל סמוטריץ': מכוח מה מקבלת פטור ממכרז הקרן למורשת הכותל?

בצלאל סמוטריץ': מה מעמדה?

יפתח עשהאל: היא זרוע הביצוע של הממשלה והחלטת הממשלה שמקצה את הכסף.

בצלאל סמוטריץ': אני רואה שיוצא פה מיליון שקל ממשרד התפוצות בהחלטת הממשלה, נכון?

יפתח עשהאל: נכון.

ינון אזולאי: משרד הפנים יקצה 3.5 מיליון ש"ח, עבור מה הוא מקצה את זה?

יפתח עשהאל: הכסף לסך הפיתוח מגיע מאיגום משאבים שהוחלט בהחלטת ממשלה.

בצלאל סמוטריץ': למה משרד התחבורה צריך לקחת כסף מתחבורה ציבורית?

יפתח עשהאל: החלטת ממשלה שביצעה איגום משאבים.

בצלאל סמוטריץ': אבל צריכה להיות איזושהי זיקה של המשרד, מה זה איגום משאבים?

בצלאל סמוטריץ': השר בא לו, אז הוא תורם כסף?

בצלאל סמוטריץ': זה כסף של סבתא שלו?

יפתח עשהאל: בהתאם לסעיף 40א לחוק יסודות התקציב - - -

בצלאל סמוטריץ': נגיד כתוב שמשרד החינוך מקצה שלושה מיליון לטובת מימון ביקורי תלמידים בכותל המערבי, אני מאוד בעד, מצוין, משרד ירושלים – מורשת, אני מבין.

בצלאל סמוטריץ': אבל מה הקשר למשרד התחבורה?

יפתח עשהאל: בסעיף הפיתוח, אנחנו מדברים על פיתוח בהתאם לסעיף 40א לחוק יסודות התקציב.

ינון אזולאי: נעשה לך סדר, הבקשה של בצלאל ושלי אותו דבר, אנחנו חוסכים בזמן.

ינון אזולאי: משרד הפנים 3.5 מיליון.

ינון אזולאי: כמו שאמר בצלאל לגבי החינוך, תפרטו לנו על מה כל דבר, זה מה שחשוב לנו.

יפתח עשהאל: אני אקרא מתוך החלטות הממשלה.

יפתח עשהאל: כמו שהקריא חבר הכנסת סמוטריץ על הסעיף הקודם של משרד הפנים, החלק המדובר פה ושאנחנו גם דנים עליו בהחלטת ממשלה זה סעיף 3ב להחלטת הממשלה, שמדבר על הארכה נוספת של תכנית החומש שהסתיימה בשנת 2020 לשנת 2021, והיא ביצוע פעולות בינוי ופיתוח של רחבת הכותל ומנהרות הכותל.

ינון אזולאי: באותו סכום?

בצלאל סמוטריץ': במה ששלחתם אין סעיף 3ב בהחלטת הממשלה – זה להאריך את תכנית החומש לתקופה של שנה נוספת?

אלכס קושניר: לכל התוהים איך יכול להיות שמשרדי ממשלה אחרים מעבירים פה כספים - - -

ינון אזולאי: לא אמרנו שאי אפשר להעביר.

בצלאל סמוטריץ': יש פה שדרוג תשתיות תחבורתיות, לכן זה מובן שזה משרד התחבורה.

אלכס קושניר: אתם מתפלאים למה החלטת ממשלה עושה איגום משאבים.

ינון אזולאי: לא, רק ביקשתי לדעת מה.

ינון אזולאי: אני לא מתפלא, יש איגום משאבים, רק יש הסבר, כמו שאמרנו בחינוך.

ינון אזולאי: אני ביקשתי דבר פשוט, יש לפני את הרשימה של המשרדים, תן לי פירוט לגבי כל דבר.

ינון אזולאי: אתה אומר עכשיו שיש תשתיות תחבורה?

ינון אזולאי: בסדר גמור.

ינון אזולאי: חינוך אמרנו בסדר גמור.

ינון אזולאי: שאלתי על הפנים, לגבי משרד התיירות אנחנו יכולים להבין, זה מקום מתויר, זה בסדר גמור, אבל מה משרד ראש הממשלה?

ינון אזולאי: תן לי פירוט ונסיים את זה יותר מהר, למה למשוך זמן?

יפתח עשהאל: אני אחזור שלפי סעיף 40א לחוק יסודות התקציב, על מנת שהממשלה תוכל לצאת לתכנית שכוללת עלות תקציבית, היא צריכה להראות את איגום המשאבים ואת המקור.

יפתח עשהאל: הממשלה מבצעת פה את הפעולה המאזנת, שמראה את המקורות, המקורות מפורטים וגם פורטו בפנייה.

בצלאל סמוטריץ': יש לי שאלה כללית, יש פה דוגמה מאוד בולטת.

בצלאל סמוטריץ': אתם כותבים, ובצדק כמובן: לא מתקיימת פגיעה בסעיפים מהם מופחתים הסכומים – וזאת לאור העובדה, כי התקציב המועבר נלקח בחשבון בעת בניית התקציב והיה מיועד להעברת החלטה זו.

בצלאל סמוטריץ': למה זה לא היה בתקציב המדינה?

בצלאל סמוטריץ': העברנו פה תקציב לפני חודשיים, לא לפני 100 שנה.

בצלאל סמוטריץ': אני מבין שכסף קואליציוני – שהיו חסרות חוות דעת משפטיות או דברים כאלה – מתעכב, הלך לתקנת רזרבה, דיברנו על זה פה באריכות סביב דיוני התקציב, עכשיו אתה צריך להעביר אותו עוד פעם, זה מיותר, אבל מה לעשות?

בצלאל סמוטריץ': רוצים שתעבוד קשה.

בצלאל סמוטריץ': הם כותבים את זה במפורש – תקציב שהיה ידוע בזמן בניית התקציב, למה בתקציב הכסף נמצא במשרדים ועכשיו צריך להתיש את יושב-ראש ועדת הכספים, את חברי הוועדה ואתכם בסוף שנה ולגרום לכולם לחכות לתקציב הזה עד סוף השנה, במקום בתקציב שכל שקל יהיה בסעיף – זאת פרקטיקה מאוד מוזרה, שאני לא מצליח להבין אותה.

בצלאל סמוטריץ': תמיד אומרים שהעברות תקציביות בסוף שנה - - -

אלכס קושניר: השאלה ברורה.

אלכס קושניר: אסף, למה יושב-ראש ועדת הכספים צריך לסבול?

ינון אזולאי: רק תראה, מה שהקואליציה לא דואגת לך, האופוזיציה דואגת לך.

אסף וקסלר: התשובה הזו תהיה נכונה לגבי הרבה דברים שיעלו פה היום.

אסף וקסלר: בסופו של דבר, תקציב המדינה נבנה ביולי והוגש לכנסת בתחילת אוגוסט.

בצלאל סמוטריץ': אבל זה לא מה שכתבת פה, כתבת שזה היה ידוע, כי התקציב המועבר נלקח בחשבון בעת בניית התקציב, והיה מיועד להעברה להחלטה זו, אז למה בעת בניית התקציב – לא בעת העברת התקציב - - -

אסף וקסלר: התקציב תוקצב במשרדים הרלוונטיים, וכעת מתבצע איגום המשאבים, כפי שנדרש.

אסף וקסלר: בנוסף, בסופו של דבר, יש ודאות מסוימת וסבירות מסוימת לגבי התממשות של פרויקטים והצלחה של הוצאה לפועל של דברים, ולכן הדברים מובאים פה לוועדה בסוף השנה, כשיש לנו ודאות יותר גדולה לגבי יכולת המימוש של הדברים ולגבי דברים שאנחנו יודעים שלצערנו לא יתממשו.

אסף וקסלר: במקרה הזה יש גם איגום משאבים, כמו שמפורט בהחלטה, לצורך פעילות בתחום הזה.

בצלאל סמוטריץ': בעיניי אמרת דבר נורא ואיום עכשיו מבחינה דמוקרטית וחוקתית.

בצלאל סמוטריץ': יש החלטת ממשלה, שקובעת ש-X כסף עובר מ-א' ל-ב'.

בצלאל סמוטריץ': אתה כפקיד ממשרד האוצר צריך להעביר את הכסף בהתאם להחלטת ממשלה; אתה לא מחכה לראות אם זה מתממש, אתה לא מפעיל פה שיקול דעת.

אסף וקסלר: זה בדיוק מה שקורה פה.

בצלאל סמוטריץ': לא, זה לא מה שקורה פה.

בצלאל סמוטריץ': שאלתי אותך למה זה לא נמצא בתקציב.

בצלאל סמוטריץ': החלטת הממשלה היתה בדצמבר 20', דהיינו לפני שנה מהיום, לפני שהתחלתם לבנות את התקציב.

בצלאל סמוטריץ': אתה כותב לי שאת החלטת הממשלה הזאת הכרתם ובניתם על הכסף הזה בתקציב.

בצלאל סמוטריץ': למה לא שמת בתקציב?

בצלאל סמוטריץ': ענית: לא שמתי בתקציב, כי רציתי לראות אם הפרויקטים יתקדמו ואני אצליח לממש.

בצלאל סמוטריץ': אדוני, זאת לא החלטה שלך.

בצלאל סמוטריץ': הממשלה אמרה לך להעביר מ-א' ל-ב', תעביר מ-א' ל-ב'.

בצלאל סמוטריץ': אלכס, האמת היא שאתה יודע מה התשובה.

בצלאל סמוטריץ': התשובה היא שהם נהנים להחזיק בצוואר את כל צרכני הקצה במשרדים, בזרועות הביצוע, כדי שהם יהיו צריכים אותם, יהיו חייבים להם.

בצלאל סמוטריץ': רוצים להחזיק אותך היושב-הראש גם, כדי שאתה תצטרך אותם, כי בסוף הרי באים אליך הקרן למורשת הכותל ובאים אליך ממשרד החינוך ובאים כולם ואומרים: נו, אנחנו צריכים את הכסף.

בצלאל סמוטריץ': אז אתה צריך לתת למשרד האוצר מס על כל מיני דברים שאתה לא מאמין בהם, אחרת הם לא יעבירו לך את הפנייה התקציבית הזאת בזמן, והכסף לא יעבור לצרכני הקצה.

בצלאל סמוטריץ': זאת פרקטיקה נלוזה.

אלכס קושניר: בנית פה אסטרטגיה חבל על הזמן.

בצלאל סמוטריץ': לא, הם בנו אותה כבר לפני הרבה שנים, אבל זאת פרקטיקה נלוזה, בעיניי לא חוקית ולא דמוקרטית, ואני חושב שמן הראוי לפחות להדליק עליה נורה, ואולי תקיים עליה דיון – לא עכשיו, כשיהיה לך זמן לדיונים רוחביים.

בצלאל סמוטריץ': שוב, כשהתקציב מאושר באמת בתחילת שנה, ולפעמים עוד לפני תחילת שנה, ככה זה במדינות נורמליות, אני מבין שאתה מגיע לסוף שנה ואומר: תקשיב, יש שינויים בתקציב, הרי זאת הכותרת של מה שאנחנו עושים היום, שינויים בתקציב, עברה שנה, השתנו דברים, פה כן ניצלנו, פה לא ניצלנו, אנחנו מעבירים דברים.

בצלאל סמוטריץ': יש דברים שאמרתי עברו בתקציב, אבל היו ברזרבות בגלל הנחיות היועץ המשפטי לממשלה, חיכו לכל מיני השלמות, הבנתי למה זה בא לפה.

בצלאל סמוטריץ': זאת דוגמה קלאסית למשהו שחייב להיות בתוך התקציב.

בצלאל סמוטריץ': אתם מעמיסים בירוקרטיה על עצמכם, ובעיקר עלינו, ומחזיקים כוח בידיים, וזה לא בסדר.

אלכס קושניר: עוד שאלות?

ינון אזולאי: התייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: אנחנו חוזרים להצביע בשעה 9:30.

אלכס קושניר: פנייה 14, 22 עד 25, מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושרה.

ינון אזולאי: אני נמנע.

אלכס קושניר: ינון נמנע.

ינון אזולאי: רביזיה.

אלכס קושניר: הבקשה אושרה, יש רביזיה.

אלכס קושניר: הפנייה הבאה היא פנייה של המשרד לביטחון פנים, 15 עד 17.

אסף וקסלר: מי שמציג את הפנייה נתקע בכניסה לכנסת.

אסף וקסלר: אני יכול להציג.

אלכס קושניר: אנחנו עוברים לפנייה מספר 18, המשטרה ובתי הסוהר.

אביה פרון: אני מציג את פנייה 18.

אביה פרון: הפנייה נועדה לתקצוב של 44,685,000 ש"ח בהרשאה להתחייב ושינוי של 19,128,000 ש"ח בהוצאה מותנית בהכנסה.

אביה פרון: מדובר בסעיף הפיתוח של המשטרה בבתי הסוהר, לא בתקציב השוטף שלהם.

אביה פרון: השינוי נועד כדי להתאים את התקציב ואת ההרשאה כדי שאפשר יהיה לצאת לפרויקטים בשירות בתי הסוהר והמשטרה, כל אחד לפי הפרויקטים של הבינוי הנצרכים שם: תחנות או בתי סוהר, ובנושא ההוצאה המותנית יש התאמה בפועל בתכנית למאבק בפשיעה.

אביה פרון: ככל שיש שאלות, אני אשמח לענות.

ינון אזולאי: יש מישהו מהקואליציה שרוצה לשאול?

ינון אזולאי: טוב, אני אשאל.

ינון אזולאי: כתבתם שהפנייה הזו נועדה לתקצב סך 44,685,000 בהרשאה להתחייב וסך של 19,128,000 בהוצאה מותנית בהכנסה, מה זאת ההוצאה המותנית בהכנסה פה?

ינון אזולאי: איזה הכנסה?

אביה פרון: יש נציג משטרה בדיון, שיוכל לענות אם רוצים לדעת בדיוק.

יהודה כדורי: אני מאגף התכנון של המשטרה.

יהודה כדורי: בגדול מדובר על התכנית למאבק בפשיעה.

יהודה כדורי: זאת היתה הכנסה שבזמן שגובשה התכנית תוכננה לסעיף 52, ובפועל אנחנו רואים שהביצוע יהיה בסעיף 07, וזו פנייה שתעלה בדיון הבא של הוועדה לדעתי ביום חמישי.

ינון אזולאי: שאלתי שאלה פשוטה, איזה הכנסה.

אביה פרון: מדובר במאבק בפשיעה, מדובר בהכנסה מקרן החילוט.

אביה פרון: התכנית למאבק בפשיעה ממומנת בין היתר מקרן החילוט, ולכן זה תקציב מותנה בהכנסה, כסף שנכנס מקרן החילוט והוא חלק מהמימון.

ינון אזולאי: מה זה קרן החילוט?

ינון אזולאי: כמה יש בה?

ינון אזולאי: אני רואה פה את הסכום 19,128,000, האם קרן החילוט פחות מזה?

ינון אזולאי: יותר מזה?

ינון אזולאי: הרי אתה לא מממן בזה רק את המלחמה בפשיעה, אתה מממן בזה עוד דברים.

ינון אזולאי: מפה הכנסה מותנית, ואם לא תהיה, אתה לא תקיים את ההחלטה?

אביה פרון: קרן החילוט מממנת חלק מהתכנית למאבק בפשיעה.

אביה פרון: אפשר להעביר לוועדה את הנתונים ולאן בדיוק הכסף עובר.

אביה פרון: מדובר בנושא שהוא כולל כמה גופים, אז נשמח להעביר פרטים לוועדה.

ינון אזולאי: איפה קרן החילוט נמצאת?

ינון אזולאי: אצלכם במשרד לביטחון הפנים?

אביה פרון: קרן החילוט היא עצמאית, אין קרן חילוט שיושבת במשרד לביטחון הפנים, בגלל שהיא לא חלק מהמשרד.

ינון אזולאי: אתה אומר שזה סך שמותנה בהכנסה.

ינון אזולאי: כשאני מדבר על הוצאה שמותנית בהכנסה, אני יודע שזה נמצא אצלי תחת הפיקוח שלי.

ינון אזולאי: כשאתה אומר לי שהקרן לא אצלי, היא במקום אחר, איך אתה יכול להביא משם את ההכנסה?

ינון אזולאי: אתה רוצה לבנות על זה, על מה שלא אצלך?

אסף וקסלר: אני אסביר.

אסף וקסלר: קרן החילוט היא בסופו של דבר קרן שמקבלת תקבולים מפעילויות שקורות מהמשטרה עד השרשור בבתי המשפט, ויש הכנסה שהמדינה מקבלת.

ינון אזולאי: אתה מדבר על חילוט?

אסף וקסלר: חילוט בגין עבירות, יש עבריין שביצע עבירה, בתום ההליך המשפטי, לוקחים ממנו כסף מזומן: מכוניות, רכוש וכדומה.

ינון אזולאי: כולל קנסות?

אסף וקסלר: כולל קנסות.

ינון אזולאי: כל הקנסות, גם עבירת תנועה?

אסף וקסלר: לא לא, ספציפית לעבירות של הלבנת הון.

אסף וקסלר: התקציב הזה נכנס לקרן ייעודית, ששוכבת בנפרד מתקציב המדינה.

אסף וקסלר: הקרן הזו מנוהלת בהתאם לחוק לאיסור הלבנת הון.

אסף וקסלר: יש שם נציג משרד אוצר, נציג משרד המשפטים, נציג המשרד לביטחון פנים ונציג ציבור שממנה שר המשפטים, והקרן הזו מחליטה איך נכון להקצות את התקציבים שהתקבלו מהפשיעה לצורך גופי האכיפה מחדש.

אסף וקסלר: הקרן מקצה כספים למשטרה, לפרקליטות, לרשות לאיסור הלבנת הון ולרשות המיסים לצורך הגברת האכיפה.

אסף וקסלר: במסגרת החלטות של הקרן, היא מקבלת החלטות להקצות כספים בהתאם למה שהיא מקבלת לגופים השונים, ובהתאם לזה אנחנו מבצעים את התקציב דרך תקציב המדינה באמצעות המנגנון של הוצאה מותנית בהכנסה.

ינון אזולאי: כמה יש בקרן הזאת?

ינון אזולאי: אתה רוצה לקחת מפה 19 מיליון, כמה יש?

אסף וקסלר: אנחנו נשמח להעביר את הנתונים המפורטים.

אסף וקסלר: בגדול, בשנה שוטפת יש הכנסות שהן באזור 60-50 מיליון שקת.

ינון אזולאי: 60-50 מיליון שקל הכנסות, שאתה רוצה מתוך זה לקחת 19 מיליון שזה הכנסה?

אסף וקסלר: ספציפית פה כן.

ינון אזולאי: ספציפית לזה אתה מקצה, וכל השאר לא הולך למשרד לביטחון הפנים?

אסף וקסלר: אמרתי שעובר למשרד לביטחון הפנים ,למשרד המשפטים ולרשות המיסים.

ינון אזולאי: זה הולך גם למשרד המשפטים וגם לרשות המיסים?

אסף וקסלר: בהתאם להחלטה של מועצת הקרן.

ינון אזולאי: כי כשאנחנו יודעים שחולטים, ורשות המיסים מאוהבת בזה, רשות המיסים מקבלת את הנתח הארי מתוך זה, כי אלה חובות שחייבים לה.

אסף וקסלר: לא, הנתח הארי הולך למשטרה.

ינון אזולאי: אוקי.

ינון אזולאי: לפני שבועיים העברנו פה עודפים כמעט על אותה תכנית של שירות בתי הסוהר.

ינון אזולאי: העודפים שהועברו, האם אנחנו רואים בהעברה התקציבית הזאת שזה בנוסף לעודפים?

ינון אזולאי: אותו הסבר היה גם על אותם עודפים, כלומר העודפים נוצרים ואתם מוסיפים את ההעברה, כשאתם לא יודעים להתמודד עם העודפים.

ינון אזולאי: תנו לנו הסבר מה קורה.

אסף וקסלר: בסופו של דבר, כל מה שיש פה זה בנוסף לעודפים שאושרו, כמובן.

אסף וקסלר: חלק מהפעילויות הן תוספתיות, חלק אלה דברים שצריך לייצר התחייבויות חדשות לקראת שנה הבאה, זה חלק מהמגבלה שאנחנו נמצאים בה, בגלל שהתקציב אושר למעשה בכנסת רק בנובמבר ולגופים יש יכולת להתחייב להתקשר עם הגופים שאיתם הם מנהלים התקשרויות רק מהנקודה הזו, ולכן יש צורך להסדיר את התקציב לקראת ההתנהלות השוטפת השנה ובשנה הבאה.

ינון אזולאי: כלומר, זה בנוסף לעודפים שהעברתם.

ינון אזולאי: גם בהחלטת ממשלה יש הקמת תחנות משטרה במגזר הערבי – זה גם במגזר הערבי וגם במגזר הכללי, כולל שיפוץ של תחנות במגזר הכללי והערבי.

ינון אזולאי: אני מבין שהשיפוץ הוא יותר בתחנות במגזר הכללי מאשר במגזר הערבי, והקמת התחנות תהיה במגזר הערבי.

ינון אזולאי: כמה תחנות הוקמו עד עכשיו?

ינון אזולאי: אם אני לא טועה, בשנתיים האחרונות הוקמו אולי חמש תחנות, אני אשמח לשמוע, ומה הצפי שלכם ל-22', מה היעד של הקמת התחנות, והייתי מבקש גם לדעת באיזה יישובים אתם הולכים להקים את התחנות האלה.

יהודה כדורי: אגב, זאת תכנית שהוצגה לא מזמן לוועדה, לדעתי גם לוועדה פה, וגם לוועדה לביטחון הפנים.

יהודה כדורי: יש תכנית מאוד מפורטת.

ינון אזולאי: פה זה לא הוצג, אני בדרך כלל משתתף.

ינון אזולאי: אבל בסדר, אני אשמח לשמוע.

יהודה כדורי: הוצגה גם התכנית המלאה לוועדה לביטחון פנים.

ינון אזולאי: אני לא חבר שם.

יהודה כדורי: אני לא רוצה להגיד מספרים, בלי שאני יודע בדיוק כמה תחנות הולכות להיות מוקמות.

יהודה כדורי: אם תרצו, יש נתונים מדויקים ויש תכנית מאוד מפורטת של המשטרה.

אלכס קושניר: אז תעבירו את זה בבקשה לוועדה.

יהודה כדורי: יש תכנית מאוד מפורטת.

ינון אזולאי: אבל אתם גם לא יודעים כמה הוקמו עד עכשיו?

יהודה כדורי: מה זה עד עכשיו?

ינון אזולאי: בשנת 21'.

יהודה כדורי: הכול ידוע.

יהודה כדורי: אני לא רוצה להגיד מספרים.

אלכס קושניר: לא מספרים, הוא שאל על תחנות.

יהודה כדורי: אני לא רוצה להגיד נתונים, כי לא באתי מוכן עם תשובה לכמה תחנות הוקמו במגזר הערבי ב-21'-22' ומה התכנון, אבל יש תכנית מאוד מפורטת שהוצגה, ואפשר להביא את הנתונים.

ינון אזולאי: אנחנו נשמח לקבל את הנתונים.

ינון אזולאי: באים לפה, חושבים שאנחנו שואלים שאלות והולכים.

ינון אזולאי: זאת אמירה לכל אלה שיבואו במהלך היום.

אלכס קושניר: לכל מה שביקשנו לגבי העודפים קיבלנו תשובה, הכול פה.

אלכס קושניר: יש שיפור.

ינון אזולאי: אני אעביר לכם את הרשימה של מה שלא התקבל.

ינון אזולאי: כמה מתוך התקציב הזה של השיפוץ והקמת התחנות יהיה לשיפוץ וכמה יהיה להקמה?

יהודה כדורי: כל האירוע של הרשאה להתחייב זה בסך הכול כדי לאפשר רצף התקשרותי.

יהודה כדורי: בדרך כלל באירועים של בינוי, בגלל שאלה פרויקטים שהם חוצי שנים, אנחנו נדרשים לתקציב הרשאה להתחייב כדי לאפשר רצף התקשרותי מול ספקים.

ינון אזולאי: אבל אתה יודע כמה כסף מתוך זה הולך לשיפוץ וכמה הולך להקמת תחנות?

יהודה כדורי: בסוף יש תכנית ענקית של המשטרה, בהתאם להחלטת הממשלה, להגברת המשילות, בעיקר במגזר הערבי, תכנית מאוד מאוד גדולה גם לבינוי תחנות וגם לשיפוץ.

ינון אזולאי: אני מבין את הכותרות ואני גם מכיר את החלטות הממשלה.

ינון אזולאי: מר כדורי, אני מכבד אותך וזה בסדר שאתה עונה לי כך, אבל כשאני שואל, אני שואל כדי לקבל תשובה.

ינון אזולאי: שאלתי כמה הולך לשיפוץ וכמה הולך להקמת תחנות.

ינון אזולאי: אם אתה אומר לי ש-70% הולך לשיפוץ, כי אנחנו יודעים שבהרבה מקומות תחנות משטרה באמת זקוקות לשיפוץ ראוי.

ינון אזולאי: כשהעובד מגיע – ראוי שיהיה לו נעים.

ינון אזולאי: השאלה הבאה שלי תהיה, האם זה מספק אתכם לתחנות שהולכים להקים במגזר הערבי.

ינון אזולאי: לכן שאלתי בכמה תחנות מדובר, כדי לדעת האם ההעברה הזאת נועדה לפתור את הבעיות, או שעוד כסף ננסה להביא עוד כסף ועוד כסף ועוד כסף, ובסופו של דבר לא פותרים את הבעיה וגם לא תהיה הקמת תחנות.

ינון אזולאי: יש יעדים, ואם לא עומדים ביעדים האלה, למה לשים גם כסף?

אביה פרון: אני רק רוצה להדגיש שמדובר פה על סעיף הפיתוח, בינוי תחנות ולא על שיפוץ.

אביה פרון: בכוונה מדובר על שני תחומים נפרדים.

אביה פרון: התקציבים הם נפרדים.

אביה פרון: לקחת כסף מהבינוי ולהעביר אותו לשיפוץ זה להעביר סעיף תקציבי, ולכן אין את החשש הזה.

אביה פרון: אין שום בעיה להעביר בדיוק את התקציב כמה הולך לשיפוץ וכמה הולך לבינוי.

אביה פרון: אנחנו נשמח להעביר ולשלוח את כל המידע הזה לוועדה.

ינון אזולאי: מה זה סעיף 07?

יהודה כדורי: סעיף הקניות, 52 זה הפיתוח.

ינון אזולאי: הקניות – כמה הוא?

אביה פרון: סעיף 07 הוא הסעיף השוטף של המשרד לביטחון פנים.

ינון אזולאי: גם הוא נמצא במטרות השינוי, כמה אתה רוצה לקחת ממנו?

אביה פרון: רק ההוצאה המותנית בהכנסה עוברת מכאן לסעיף 07, אין פה העברה מהסעיף הזה ל-07 בבקשה הזאת.

ינון אזולאי: בהחלטת הממשלה כתוב לקדם טיפול באמצעי הלחימה הלא חוקיים ולאסוף את הנשק.

ינון אזולאי: אנחנו רואים מיום ליום, שאם אנחנו נסתכל ונבדוק בחברה הערבית, הפשיעה רק מתגברת.

ינון אזולאי: קודם כל מבחינת איסוף נשק, כמה נשק נאסף עד כה?

ינון אזולאי: השאלה המדויקת היא מכמה אנשים ומכמה משפחות פשע זה נאסף?

אלכס קושניר: ינון, זאת לא שאלה שקשורה להעברה.

ינון אזולאי: אבל זה קשור להחלטת הממשלה.

אלכס קושניר: כן, אבל ההעברה מדברת על כסף שהולך לבינוי, לא לאיסוף נשקים.

ינון אזולאי: היא מפנה אותנו פה להחלטת ממשלה.

אלכס קושניר: נכון, היא מפנה לסעיף מסוים בהחלטת ממשלה, לא לכל החלטת הממשלה.

אלכס קושניר: אנחנו לא יכולים לדון פה על כל החלטות הממשלה.

אלכס קושניר: וגם יש פה נציג מנהל של המשטרה, ולא הגורם הרלוונטי.

אלכס קושניר: אם אתה רוצה את הנתון, אפשר לקבל אותו מהמשטרה.

ינון אזולאי: בהחלטת הממשלה בסעיף 2, 3 בנושא הנשק, כתוב שתוך 180 יום יגישו את המלצות הוועדה, הגישו כבר?

יהודה כדורי: אתה מדבר על מבצע שומרי החומות?

ינון אזולאי: לא, זה לא של מבצע שומר החומות.

אביה פרון: בנושא של הנשק אפשר להעביר את המידע שהתבקש, אבל חשוב להגיד שבהחלטת ממשלה 549 שעברה, יש התייחסות לנשק, לאחר שנעשתה עבודת צוות של המל"ל.

אביה פרון: אפשר לראות את זה בהחלטת ממשלה 549, מה הפעולות שנעשו בעקבות זה.

אלכס קושניר: חבר הכנסת בצלאל סמוטריץ, בבקשה.

ינון אזולאי: רגע, אני עוד לא סיימתי.

אלכס קושניר: תן לו, בוא נדלל קצת.

בצלאל סמוטריץ': יש לי כמה שאלות.

בצלאל סמוטריץ': אדוני היושב-ראש, הפנייה הזאת היא פנייה קלאסית, שיש בה דברים שהם מאוד הגיוניים: יש פה כסף קואליציוני שחיכה – אגב, טוב מאוד, לתוספת רכבים וכו', שחיכה לחוות דעת משפטית, זה מצוין.

בצלאל סמוטריץ': יש בו הוצאות לא צפויות כתוצאה מהמסקנות של הבדיקה של בריחת האסירים הביטחוניים בכלא גלבוע וההחלטה להשקיע בעזרים טכנולוגיים, דברים שבאמת מובן למה הם מגיעים עכשיו.

בצלאל סמוטריץ': יש דברים שאני מתאפק לא להיעלב על הזלזול של אגף התקציבים באינטליגנציה של חברי הוועדה, כי נניח לדבר על זה שיש הוצאות לא צפויות בתחום הגמלאות בסעיף השכר.

בצלאל סמוטריץ': תסתכל בסעיף האחרון בפנייה.

בצלאל סמוטריץ': הרי גמלאות זה אחד הדברים הכי קבועים, הכי ידועים, לא ידענו שאנחנו צריכים עוד 15 מיליון שקל לגמלאות של עובדי משטרת ישראל?

בצלאל סמוטריץ': באמת הזיה.

בצלאל סמוטריץ': כמה שאלות פרטניות.

בצלאל סמוטריץ': אני חושב שיש פה טעות, תסתכלו בסעיף 5 תכנית 070702 מטרת השינוי תקצוב סך של 21 מיליון בהוצאה, סך של 215 מיליון בהרשאה להתחייב.

בצלאל סמוטריץ': בכותרת של הפנייה אנחנו מדברים על סך הכול תוספת בכל הפנייה הזאת - - -

אסף וקסלר: אני חושב שזה לא באותה פנייה.

אלכס קושניר: זהו, גם אני מנסה לחפש את מה שאתה אומר.

בצלאל סמוטריץ': למה?

בצלאל סמוטריץ': המשרד לביטחון פנים, לא?

אלכס קושניר: פנייה מספר 18.

אסף וקסלר: עוד נגיע לזה.

בצלאל סמוטריץ': 15 עד 17?

אלכס קושניר: לא עשיתי.

בצלאל סמוטריץ': אז אשמור את זה.

ינון אזולאי: יש טבלה בהחלטת הממשלה.

ינון אזולאי: הייתי רוצה הסבר, יש קיצור ימי אשראי לספקים קטנים ובינוניים מעבר לקבוע בסעיף 12, מה זה הקיצוץ הזה?

ינון אזולאי: לאחר מכן הורידו כ-50 מיליון, על מה?

ינון אזולאי: אם אתה מדבר על התקצוב של המשרד הזה, אני מאמין שמדובר על זה פה.

ינון אזולאי: בטבלה זה בסעיף 5, קיצור ימי אשראי.

אסף וקסלר: להבנתי, הנושא הזה לא נמצא בפנייה הזו.

ינון אזולאי: אז למה אתם שולחים לנו את החלטות הממשלה?

אסף וקסלר: אנחנו מצרפים, לבקשת הוועדה אגב, את כל החלטת הממשלה.

אסף וקסלר: מן הסתם, לא כל החלטת הממשלה רלוונטית לפנייה הזו, כנראה סעיפים ספציפיים, כפי שמפורט כאן.

ינון אזולאי: ולגבי מה שנעשה בחברה הערבית ולגבי החינוך, זה גם לא פה?

אסף וקסלר: נכון, זה לא פה.

אסף וקסלר: פה זה רק הפעילות של שירות בתי הסוהר ושל המשטרה.

אלכס קושניר: הפנייה הזאת מדברת אך ורק על הבינוי והשיפוץ, לא מעבר לזה.

ינון אזולאי: אתה יודע מה זה לבנות את הנערים, שיהיו בנויים לחיים?

בצלאל סמוטריץ': זו דווקא פנייה סבירה.

ינון אזולאי: אז אני רוצה התייעצות סיעתית לפני ההצבעה.

אלכס קושניר: הצבעה בשעה 9:54.

אלכס קושניר: פנייה מספר 18, מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: הצבעה הפנייה אושרה.

ינון אזולאי: רביזיה.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: יש רביזיה.

בצלאל סמוטריץ': למה לא שאלת מי נמנע?

אלכס קושניר: הצבעת בעד, לא?

בצלאל סמוטריץ': אבל זה עבר פה אחד.

אלכס קושניר: הפנייה הבאה – 31 עד 35.

בצלאל סמוטריץ': למה דילגת על 15 עד 17?

בצלאל סמוטריץ': בכוונה?

אלכס קושניר: 15 פורסמה ביום ראשון בבוקר, עוד לא עבר הזמן.

בצלאל סמוטריץ': עוד לא עברו 48 שעות?

אלכס קושניר: יכול להיות שנדון בה היום אחר הצהריים, ויכול להיות שנדון בה ביום חמישי.

טל שחם: הפנייה נועדה להעברת 318,600,000 ש"ח מתקציבי הקורונה עבור המטרות הבאות:

טל שחם: משרד הביטחון – 117 מיליון ש"ח עבור הוצאות משרד הביטחון בתחום הקורונה, מטעמי סיווג ההסברים יינתנו בוועדה המשותפת לתקציב הביטחון; סעיף 83 – הוצאות שונות, 115 מיליון ש"ח.

בצלאל סמוטריץ': מה מסווג בהוצאות קורונה?

בצלאל סמוטריץ': או שיש קורונה באיראן?

נטע בר זיו: לא, זו הוצאה ביטחונית מסווגת שנידונה בוועדה המשותפת, שלא ניתן לדון עליה פה.

בצלאל סמוטריץ': אבל היא קשורה לקורונה?

נטע בר זיו: כן, קשורה לקורונה.

נטע בר זיו: כי זאת הוצאה מסווגת.

יצחק פינדרוס: אם זאת קורונה, למה צריך ועדה משותפת?

נטע בר זיו: כי זאת הוצאה מסווגת.

ינון אזולאי: השאלה אם יש איזה זן סודי שמגיע מאיראן, שאי אפשר לדון בו...

נטע בר זיו: אני לא יכולה לדון בזה בפורום הזה, זה נושא מסווג.

אחמד טיבי: או קורונה קואליציונית פתאום.

ינון אזולאי: אחמד, אתה מטעה אותנו שאתה שם.

ינון אזולאי: אנחנו לא יודעים עם מי אתה.

אלכס קושניר: חבר'ה, די, זה לא חדש, סעיף 15 הוא תקציב מסווג תמיד.

יצחק פינדרוס: כן, אבל אנחנו מדברים פה על קורונה.

אלכס קושניר: לא משנה, זה לא שזה נשאר ללא פיקוח פרלמנטרי, זה פשוט נידון בפורום אחר.

נטע בר זיו: זה יגיע לוועדה המשותפת לתקציב הביטחון.

ינון אזולאי: תסיימו את הדיון ואני אשאל את השאלות.

טל שחם: סעיף 83 – הוצאות שונות, 115 מיליון ש"ח למימוש החלטות ממשלה בנושאי סיוע לחברות תעופה ישראליות.

טל שחם: סעיף 04 – משרד ראש הממשלה, 56,600,000 ש"ח עבור פרויקטים בתחום ההסברה בנושאי קורונה לכלל הציבור ועבור מתווה הפעלת הכותל המערבי במהלך חגי תשרי.

טל שחם: סעיף 79 - תחבורה ציבורית 30 מיליון ש"ח עבור תגבור אכיפת הנחיות הקורונה בתחום התעבורה.

ינון אזולאי: אמרת שזה יידון בוועדה מסווגת, זה בסדר גמור.

ינון אזולאי: תעביר גם העברה ספציפית כזאת לוועדה מסווגת, כי יש שאלות, אז למה לא לשאול שם את השאלות?

אלכס קושניר: שם שואלים את השאלות.

יעל רון בן משה: יש בוועדה המשותפת נציגים של ועדת הכספים.

ינון אזולאי: אנחנו מכירים את זה, אנחנו לא חדשים בעניין.

ינון אזולאי: אני שואל שאלה עקרונית.

ינון אזולאי: אגב, בכמה פניות מופיע שהדיון מסווג.

ינון אזולאי: אין בעיה, אם הדיון מסווג, אני מקבל את זה – תביא את זה לוועדה המשותפת ותדון שם בהעברה, כי אתה אומר: הרי דנו בזה.

ינון אזולאי: הרי דנת על כל זה, דנו בתקציב.

ינון אזולאי: בגלל שאתה מביא את הפנייה, כלומר היא משהו חדש, אני מבקש להחריג את הפניות האלה ולדון עליהן בוועדה מסווגת, כי אחרת אנחנו לא יכולים לשאול שאלות.

יעל רון בן משה: הנוהל הוא שנציגי הוועדה בוועדה המשותפת יכולים לשאול.

אלכס קושניר: קודם כל ועדה משותפת כוללת גם חברי ועדת כספים וגם חברי ועדת החוץ והביטחון, זה הנוהל שקיים.

ינון אזולאי: אין בעיה, אבל לא דנת בפנייה הזאת.

אלכס קושניר: אני אומר לך שזה נוהל שנהוג שנים רבות, וזה הנוהל שאתו אנחנו עובדים.

ינון אזולאי: אני רוצה לשאול את היועצת המשפטית, כשיש משהו מסווג, אני מסכים עם זה שלא אמורים לדון בו בוועדת הכספים.

ינון אזולאי: זה נכון שדנו בזה בוועדה המשותפת, אבל כשמביאים העברה זה משהו חדש.

ינון אזולאי: דנו בכל ההעברות האלה בתקציב, אלא שאתה מביא איזושהי העברה ואתה אומר שהיא מסווגת.

ינון אזולאי: אני כחבר כנסת רוצה לשאול שאלה – אגב, אני לא חבר, כי אז לא היינו בכל האירוע של חברי ועדה – האם לא נכון ולא ראוי לדון עליהן בוועדה המשותפת ולא פה?

ינון אזולאי: יש לנו יועצת משפטית, תנו לה את הכבוד.

ינון אזולאי: הנה לפנינו פנייה אחת כזאת ויש עוד כמה, האם לא נכון וראוי לדון בפנייה כזאת ובהעברה כזאת - - -

שיר שפר: - - - בוועדה המשותפת, נבדוק את זה.

ינון אזולאי: אם זה אומר לדון בוועדה המשותפת, אני מבקש להקים את הוועדה המשותפת ושם לדון בזה.

ינון אזולאי: להוציא את זה מהפנייה הזאת ולדון בזה שם.

נטע בר זיו: הוועדה כבר פועלת, היא תידון בוועדה המשותפת.

ינון אזולאי: אז אל תעבירו אותה עכשיו, תוציאו אותה מפה.

נטע בר זיו: הנוהל הוא שזה עובר בוועדת הכספים ואז היא נידונה שוב בוועדה המשותפת; יותר מזה, משרד הביטחון לא יכול לעשות שימוש בכסף כרגע, הוא צריך לחכות לדיון בנושא הזה ואישור בוועדה המשותפת.

ינון אזולאי: אז למה אתם מביאים אותה לפה?

אלכס קושניר: ינון, בוא נעשה סדר – ועדת הכספים מאשרת את המסגרת, את השימושים מאשרים בוועדה המשותפת.

אלכס קושניר: כל עוד הוועדה המשותפת לא אישרה, המשרד הרלוונטי לצורך העניין, משרד הביטחון, לא יכול לגעת בכסף.

ינון אזולאי: למה אתה מביא אותה לפה?

ינון אזולאי: הרי כל התקציב שלהם גם הגיע קודם כל לוועדה המשותפת.

אלכס קושניר: כן, אבל אני מזכיר לך שאת המסגרת אישרנו פה, גם בתקציב.

ינון אזולאי: את המסגרת אישרת פה.

ינון אזולאי: הרי אתה אומר שפה זה כבר לא מסגרת.

אלכס קושניר: זאת מסגרת.

ינון אזולאי: זה מה שאנחנו עושים עכשיו.

ינון אזולאי: אתה רוצה להגיד שכל ההעברות הן מסגרת?

אלכס קושניר: לא, במקום שאתה יכול לדון – אתה יכול לדון.

אלכס קושניר: ברגע שהפנייה עוברת, אני חותם עליה והמשרד יכול להשתמש, מלבד סעיף 15.

אלכס קושניר: סעיף 15 צריך להיות נידון בדיון נוסף בוועדה המשותפת, ושם אחרי שיושב-ראש הוועדה המשותפת – לצורך העניין, רם בן ברק – חותם על זה, רק אז המשרד יכול להשתמש, אני מדייק?

נטע בר זיו: לפני זה משרד הביטחון לא יכול לעשות שימוש בכסף, משום שזה מצריך דיון בשימושים בוועדה המסווגת.

נטע בר זיו: זה מגיע לוועדת הכספים, בין היתר בגלל שהמקור הוא מקור לא מסווג.

ינון אזולאי: אם יש על זה אחר כך דיון בוועדה המסווגת, אין בעיה, חשוב לדעת וזה טוב.

ינון אזולאי: לגבי סעיף 2, הבקשה דנה בסעיף תקציבי 83.

ינון אזולאי: אתם מדברים פה על המימוש של החלטת הממשלה בעניין סיוע לחברות התעופה הישראליות.

ינון אזולאי: אנחנו נמצאים במשבר.

ינון אזולאי: כשאתה מדבר אתי על סיוע לחברות, מה קורה עם הסיוע עכשיו?

ינון אזולאי: יש תעופה נכנסת, יש תיירות נכנסת, מה קורה עם כל הסיוע הזה?

ינון אזולאי: אנחנו רואים מטוסים ריקים טסים, ואנחנו גם רואים שיש הפסדים גדולים לחברות, איך אנחנו מתמודדים עם זה?

ינון אזולאי: האם אתם לוקחים את זה בחשבון פה בתקציב?

טל שחם: אנחנו מחפשים את נציג של האוצר.

בצלאל סמוטריץ': אני רוצה להבין מה המשמעות של המקור התקציבי של הוצאות הקורונה.

בצלאל סמוטריץ': הפנייה בסך הכול נראית הגיונית.

בצלאל סמוטריץ': אם אני זוכר נכון, בקורונה דיברנו על שישה מיליארד שקלים שתוקצבו בתכניות השונות של הקורונה ולא מומשו.

בצלאל סמוטריץ': כשאני דיברתי על מסגרת התקציב ואמרתי שיש לכם X כסף מיותר בקורונה, שאפשר לעשות אתו דברים אחרים, אמרו: כל הכסף הזה הוא כסף שכבר שועבד, לחיסונים, לדברים שאנחנו יודעים בדיוק לאן הוא הולך.

בצלאל סמוטריץ': מאיפה עכשיו מגיע הכסף הזה?

בצלאל סמוטריץ': מה זה מתקציב הקורונה?

טל שחם: התקציב הוא עודפים שנשארו ממענקים לעסקים, כלומר כסף שלא נוצל – לא נבלבל במילה עודפים – מכסף שהועמד עבור עסקים.

בצלאל סמוטריץ': כמה כסף כזה לא נוצל?

בצלאל סמוטריץ': על זה היה פה דיון, ואתם טענתם שאין כסף כזה.

בצלאל סמוטריץ': אתם טענתם שכל השישה ומשהו מיליארד - - -

אלכס קושניר: לא, זה לא מה שאמרו.

בצלאל סמוטריץ': אז תרענן את זכרוני.

בצלאל סמוטריץ': אני כן זוכר שהיתה אמירה, שכל השישה ומשהו מיליארד, שאנחנו ראינו שלא נוצלו - - -

אלכס קושניר: לא, הם דיברו על תחזיות ואני זוכר שהם אמרו במפורש שלא הכול ינוצל.

אסף וקסלר: כמו שאנחנו רואים גם היום עם האומיקרון, הקורונה היא מאוד בלתי צפויה.

בצלאל סמוטריץ': לכן בתקציב יש לכם חבילה - - -

אסף וקסלר: כשהיינו פה באוגוסט והגשנו את התקציב, הנחנו שאנחנו אחרי הקורונה במידה מסוימת ולא צפינו את מה שקורה בגל הרביעי - - -

יצחק פינדרוס: הרי כל העולם - - -

בצלאל סמוטריץ': היינו כבר בתוך הגל הרביעי.

אסף וקסלר: יחד עם הדבר הזה, לא צפינו את ההתאוששות הכול כך מהירה של המשק מהמשבר הכלכלי, שאותו הוא חווה ב-2020.

אסף וקסלר: כפי שאתם בוודאי שומעים מהנתונים הכלכליים ומהכנסות המדינה, יש התאוששות מאוד גבוהה של המשק, ולכן יש צורך פחות במענקים לעסקים ביחס לכמה שצפינו באוגוסט.

בצלאל סמוטריץ': הרי בסוף הכסף הזה, נניח של המענקים לעסקים, עבר בחוק.

בצלאל סמוטריץ': לא העברנו אותו בפנייה תקציבית, הוא עבר בחוק, אז איך אתה יכול עכשיו בפנייה תקציבית להעביר כסף שבחוק יועד למטרה מסוימת למקום אחר?

אסף וקסלר: אלו גם שימושים שמוגדרים בחוק מפורשות כשימושים - - -

יצחק פינדרוס: הסיוע לחברות התעופה שהיה באופן כללי בהסכמים של רכישת אל-על?

יצחק פינדרוס: מה הם קשורים לקורונה?

בצלאל סמוטריץ': אני מאוד בעד, אני רק אומר שאם בסוף בחוק העברנו X כסף למטרה של סיוע לעסקים, אתה לא יכול לקחת עכשיו כסף שבחוק יועד למטרה מסוימת ולהעביר אותו למטרה – עוד פעם, אין לי קושיות על המטרות, הן ראויות מאוד.

בצלאל סמוטריץ': אגב, אני חושב שבתעופה עושים הרבה פחות מדי.

אסף וקסלר: כמו שבחוק התקציב יש סמכות לוועדת הכספים לבצע שינויים להקצות את התקציבים לשימושים - - -

בצלאל סמוטריץ': אני חושב שבחוק ההוא כתוב במפורש, נניח עד 5%.

בצלאל סמוטריץ': דווקא חוקי הקורונה מגבילים מאוד מאוד את היכולת לשנע כספים.

בצלאל סמוטריץ': הרי זה היה החשש כאן בוועדה לאורך כל השנתיים האחרונות – שאנחנו מייצרים קופסאות כאלה עלומות, בסוף משרד האוצר יכול לעשות מה שהוא רוצה.

בצלאל סמוטריץ': לכן הגדרנו, נכון היועצת המשפטית?

בצלאל סמוטריץ': הגדרנו בחוק עד 5% או משהו כזה, שהם יכולים להעביר מסעיף לסעיף בתוך חוקי הקורונה, אז זה לא בלתי מוגבל.

שיר שפר: כן, כשמדברים על קופסאות הקורונה, אני חושב שזה היה 10% ואז הפכנו את זה ל-5% שיבואו לאישור ועדת הכספים.

בצלאל סמוטריץ': אז איפה אנחנו עומדים מול ה-5% האלה?

בצלאל סמוטריץ': הם יכולים לכאורה להעביר עד 5% מסעיף לסעיף ותקציבים שיועדו בחוק למענקי הקורונה, כמה יש בפנייה הזאת בסך הכול?

בצלאל סמוטריץ': 318 מיליון?

אסף וקסלר: באישור הוועדה ניתן לבצע את השינוי.

טל שחם: ה-5% זה בלי אישור ועדה, מעל 5% זה לאישור ועדה.

אסף וקסלר: עוד כשלא היה תקציב מאושר.

אסף וקסלר: כשיש תקציב מאושר - - -

בצלאל סמוטריץ': אתם יכולים להסביר לנו בדיוק באיזה סעיף זה נמצא בתוך הקופסאות?

בצלאל סמוטריץ': כמה אחוז מהסעיף הזה נוצל?

בצלאל סמוטריץ': כמה אחוז אתם מבקשים להעביר?

בצלאל סמוטריץ': ואם אתם באים לוועדה, המשמעות היא שאתם מעל ל-5% כנראה.

בצלאל סמוטריץ': היושב-ראש, אם אתה זוכר, גם פה היו לא מעט דיונים על שאלת הניצול של תקציבי הסיוע - - -

אסף וקסלר: החוק שהיה בזמנו, היה נכון לתקופה שבה אין תקציב מאושר.

אסף וקסלר: ברגע שאישרנו את תקציב המדינה, אנחנו מתנהלים במסגרת הזאת.

יצחק פינדרוס: השאלה אם - - -

אלכס קושניר: אתם לא נותנים לו לענות, תנו לו להשלים.

אסף וקסלר: שוב, אני אשמח שהיועצת המשפטית לוועדה תחדד את הסוגיה הזאת, אבל בסופו של דבר, ברגע שאושר תקציב המדינה ושוקפו בו כל ההוצאות – גם במסגרת הקופסה כפי שפירטנו בצורה נפרדת – ניתן לבצע שינויים באישור הוועדה.

בצלאל סמוטריץ': ממש לא, חוק ספציפי וחוק כללי – חוק ספציפי גובר.

אלכס קושניר: שנייה, עושים בירור.

בצלאל סמוטריץ': כשיש לך חוק ספציפי, הוא גובר גם על החוק הכללי של חוק התקציב, ואם חוק ספציפי יהיה תקציב למטרה מסוימת וקבעת מנגנונים שבאמצעותם אפשר לנייד תקציב מסעיף לסעיף בתוך החוק הזה, אתה כפוף לעקרונות שנקבעו בחוק.

בצלאל סמוטריץ': אבל עזוב שנייה את הפורמליות, אני שואל עכשיו במהות, דיברנו כאן הרבה על שאלת ניצול תקציבי התמיכה בעסקים.

בצלאל סמוטריץ': הרי אנחנו רוצים שהתקציבים האלה ינוצלו, ואם הם לא מנוצלים, אני לא בטוח שזה תמיד בגלל שהמשק התאושש מהר.

בצלאל סמוטריץ': זה יכול להיות כי היו כשלים בירוקרטיים, או נניח כל הגבייה שאתם גובים עכשיו מחדש מעסקים שקיבלו, והסתבר שהמחזור שלהם עכשיו ירד ל-39% ולא ל-40%, והם צריכים את כל הכסף חזרה.

בצלאל סמוטריץ': אני חושב שאם אתם לוקחים 318 מיליון שקל בתקציב שהיה אמור להגיע כתמיכה לעסקים, תציגו לנו מה קרה בעולם הזה של תמיכה בעסקים וכמה כסף נשאר.

טל שחם: בתכנון המקורי התקציב היה 24.5 מיליארד ש"ח.

בצלאל סמוטריץ': לאיזה שנים?

טל שחם: ל-20'-21'.

אסף וקסלר: מכל התכנית של הקורונה.

בצלאל סמוטריץ': עוד פעם, 24 מיליארד - -

טל שחם: - - 24.5 מיליארד.

בצלאל סמוטריץ': - - לסיוע לעסקים.

טל שחם: כן.

אלכס קושניר: לא, לכל התכנית.

ינון אזולאי: לא, לעסקים בלבד.

אסף וקסלר: מתוך התכנית של הקורונה עבור העסקים - - -

אלכס קושניר: אבל לשנתיים.

בצלאל סמוטריץ': כן, 24 מיליארד.

טל שחם: בוצע 19.6 מיליארד, כלומר: חולקו מענקים בסך של - - -

יצחק פינדרוס: כמה היה בהחזרים?

בצלאל סמוטריץ': אבל אלכס, אתה מבין?

בצלאל סמוטריץ': זה בדיוק החמישה, שישה מיליארד שכאשר דנו כאן על התקציב, אמרת: י יש לכם שישה מיליארד ספייר?

בצלאל סמוטריץ': אני זוכר את הנאום חוצב להבות אש שנתתי פה.

ולדימיר בליאק: אני זוכר מצוין את כל הנאומים שלך.

בצלאל סמוטריץ': לא, אתה זוכר את אשר על כן, קשה לברוח מן התחושה ש...

בצלאל סמוטריץ': אבל אני זוכר שאז העלינו כאן דגל, לא רק אני, של השישה מיליארד האלה שנשארו.

בצלאל סמוטריץ': אז אמרו לנו: תקשיבו, זה לא כסף שנשאר, אלא כסף שמשועבד כבר ל: אנחנו יודעים כמה נוציא על חיסונים, אנחנו יודעים כמה נוציא על מתחמי בדיקות, אנחנו יודעים כמה נוציא על מענק לעסקים.

בצלאל סמוטריץ': עכשיו אומרים לך שיש פה חמישה מיליארד וחצי - - -

טל שחם: חבר הכנסת, הכסף הזה כבר נוצל עבור קניית חיסונים וכל הדברים שאמרת.

טל שחם: מה שנשאר עכשיו בתקציב הזה, אחרי ההעברה הזאת – 20 מיליארד שקל נשארו עכשיו מתוך ה-24.

בצלאל סמוטריץ': אבל זה לא היה בתמיכה לעסקים.

טל שחם: נוצל 19.6, במסגרת נשארו 20 אחרי שכבר השתמשו ב-4.5 מיליארד שקל.

טל שחם: עכשיו אנחנו מבקשים לקחת עוד 300 מיליון שקל ולהשאיר את התקציב שם על 19.7 מיליארד, כלומר: משאירים באפר של מאה מיליון שקל עבור עסקים שעוד לא קיבלו מענקים לשנים האלה.

טל שחם: אנחנו רוצים להבטיח שלא יקרה מצב - - -

בצלאל סמוטריץ': כמה אחוז זה 100 מיליון מתוך כמעט 20 מיליארד, 19.5 מיליארד?

בצלאל סמוטריץ': למה אתה חושב שזה יספיק?

בצלאל סמוטריץ': על סמך מה אתה משאיר 100 מיליון?

בצלאל סמוטריץ': 100 מיליון זה גרוש וחצי אל מול - - -

אלכס קושניר: כן, אבל ההחלטה מסתיימת ב-21'.

יצחק פינדרוס: לא, אבל אם בג"צ יחליט למשל, שמי שהפסיד 39% לא צריך - - -?

בצלאל סמוטריץ': בכמה בקשות עוד לא דנתם?

אלכס קושניר: אם בג"ץ יחליט, הם - - -

יצחק פינדרוס: הם יחזרו אלינו ויבקשו את הכסף משדות התעופה?

בצלאל סמוטריץ': בג"ץ לא יחליט.

אלכס קושניר: חוץ מזה, זה לא קשור, המענקים האלה לא פה - - -

בצלאל סמוטריץ': אלכס, רק תבין את הקושי.

בצלאל סמוטריץ': אני חוזר שנייה להבין שהבנתי, היו 24.5 מיליארד תמיכה בעסקים, נוצלו 19.5; 4.5 מיליארד כבר נלקחו בתוך דיוני התקציב לחיסונים ולדברים אחרים; יש להם עכשיו 500 מיליון שנשארו, כי המסגרת נשארה 20, נוצלו 19.5.

בצלאל סמוטריץ': הם אומרים: אנחנו נשאיר עכשיו באפר של 100 מיליון ואת כל השאר ניקח לדברים אחרים.

בצלאל סמוטריץ': זה אומר שאם אתה מאשר עכשיו את ההחלטה, אתה משאיר רק עוד 100 מיליון שקל לעסקים שצריכים לקבל ולא קיבלו.

אלכס קושניר: עד סוף 2021.

בצלאל סמוטריץ': מי שהגיש את הבקשה, גם אם הוועדה תקבל את ההחלטה שלה בעוד שלושה חודשים, זה נזקף על 2021, אז השאלה היא כמה בקשות יש עדיין – על סמך מה החלטתם ש-100 מיליון זה מספיק כדי לתת לכל מי - - -

אסף וקסלר: על סמך תחזית של רשות המיסים.

בצלאל סמוטריץ': שמבוססת על מה?

בצלאל סמוטריץ': כמה בקשות יש שעדיין לא ניתנה לגביהן החלטה?

אסף וקסלר: ברשות המיסים התקבלו כל הנתונים, כל הבקשות שעוד לא קיבלו מענה, כל הבקשות שכן קיבלו מענה, יש להם תחזיות לבצע את - - -

בצלאל סמוטריץ': השאלה אם אפשר לבקש מרשות המיסים לעלות בזום ולהסביר לנו את זה, כי בסוף יש להחלטה הזאת משמעות.

בצלאל סמוטריץ': זה אומר שאם מחר יהיו עסקים שיגיע להם כסף, כי הדיונים והעררים וכו' יסתיימו, לא יהיה כסף לתת להם.

אלכס קושניר: לא, אבל זה לא יכול להיות.

טל שחם: אנחנו מתחייבים שזה לא יקרה, אנחנו מתחייבים שיימצא מקור תקציבי.

אלכס קושניר: זה אחלה שאתה מתחייב, אבל זה הרבה מעבר לזה, יש חוק.

אלכס קושניר: החוק לא מטיל מגבלה תקציבית, זאת אומרת: אם מישהו עומד בזכאות, הוא מקבל את הכסף, אין דבר כזה.

בצלאל סמוטריץ': זאת שאלה מעניינת.

בצלאל סמוטריץ': אם אין מקור?

אלכס קושניר: מוצאים מקור, יש הרבה מקרים כאלה.

אלכס קושניר: אני יכול לתת לך דוגמאות ממשרד הקליטה.

אלכס קושניר: יש תקציב סל קליטה, אבל ברגע שזה בחוק והזכאות היא בחוק, גם אם הכסף מסתיים בתקנה, מוצאים כסף.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו רק צריכים לקבל תשובה לגבי השאלה של המנגנון החוקי.

חיים בורובסקי: עליתי באיחור, כבוד היושב-ראש.

חיים בורובסקי: רציתי לפרט קצת על הכסף שאנחנו רוצים להוסיף לעניין של חברות התעופה.

חיים בורובסקי: אני אשמח לשמוע את השאלות.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שבקורונה כל נושא התעופה נמצא בקשיים מאוד גדולים, ואנחנו גם יודעים שכל הפיצויים לא מספיקים להם.

ינון אזולאי: אנחנו נכנסים עכשיו שוב לאירוע של קורונה, גל חמישי, ושוב אנחנו רואים שהתעופה והתיירות הנכנסת הן הסובלות העיקריות.

ינון אזולאי: האם הכסף הזה מספק?

ינון אזולאי: אנחנו שומעים את הזעקה שלהם ולא שומעים שהם באמת מפוצים.

ינון אזולאי: תן לנו קצת רקע מה נעשה ומה קורה.

חיים בורובסקי: הפנייה התקציבית נועדה לתקצב שתי החלטות ממשלה שאושרו במהלך השנה האחרונה לסיוע לחברות התעופה הישראליות.

חיים בורובסקי: ההחלטה הראשונה מתייחסת לרכישת כרטיסים מראש, שקנינו מכל החברות לתקופה של 20 שנה.

חיים בורובסקי: החברות קיבלו מהמדינה סכום כולל של בערך 240, 250 מיליון דולר.

חיים בורובסקי: הסכומים בתחום התעופה הם במיליוני דולרים, הם לא בשקלים בגלל שהכרטיסים נמכרים בדולרים.

ינון אזולאי: מה הפירוט?

ינון אזולאי: כמה כל חברה קיבלה?

חיים בורובסקי: כמו שאמרתי, האירוע הזה הוא אירוע של קושי תזרימי מאוד קשה לחברות.

חיים בורובסקי: המדינה חיפשה דרכים, וזו אחת הדרכים שמצאנו לתת מראש תזרים לחברות התעופה.

חיים בורובסקי: עשינו את זה בדרך של קניית כרטיסים.

חיים בורובסקי: בכל טיסה ישראלית שאתם טסים, יש מאבטח אחד או שניים שנמצאים על המטוס.

חיים בורובסקי: קנינו מראש את הכרטיסים מחברות התעופה לתקופה של 20 שנה.

חיים בורובסקי: התחשיב התבסס על היקף הפעילות והטיסות המאובטחות של כל אחת מהחברות.

חיים בורובסקי: אל על קיבלה במסגרת ההסכם הזה 210 מיליון דולר מהמדינה, ארקיע וישראייר – 16 מיליון דולר מהמדינה.

חיים בורובסקי: ליתר דיוק, בסך הכול אנחנו מדברים על 242 מיליון דולר.

ינון אזולאי: כשכמה הפנייה פה היא בסך הכללי?

חיים בורובסקי: יש כסף שתוקצב כבר.

חיים בורובסקי: הפנייה מבקשת להוסיף עוד 115 מיליון שקל כדי להשלים את החלק של ההסכם הזה ואת המתווה הבא, שאני מיד אפרט.

ינון אזולאי: כלומר, עוד 160 מיליון דולר, אתה מדבר על דולרים, לא?

חיים בורובסקי: לא, הפנייה בשקלים.

ינון אזולאי: הפנייה היא בשקלים, אבל אתה אומר שחסר רק 115 מיליון למה שאמרת בסביבות ה-216 מיליון דולר?

חיים בורובסקי: אני אשלים את כל התמונה, ואם לא יהיה ברור, אני אשמח לשמוע.

חיים בורובסקי: מתוך ההסכם הזה, כבר מומש ובוצע החלק הארי שלו.

חיים בורובסקי: נשארו עוד 16 מיליון דולר, אבל הרוב המוחלט של הכסף הזה כבר שולם לחברות ונמצא כבר במאזנים בחשבונות של חברות התעופה.

חיים בורובסקי: זה הסכם שאושר בחודש מאי.

חיים בורובסקי: בחודש נובמבר, בדיוק לפני חודש עברה החלטת ממשלה על מתווה סיוע נוסף לחברות התעופה.

חיים בורובסקי: המתווה הזה מדבר על סיוע של המדינה שיינתן בדרך של אגרת חוב להמרה לשלוש שנים ללא ריבית, כלומר אנחנו אומרים לחברות: אנחנו נותנים לכם עכשיו כסף, אתם לא צריכים להחזיר לנו אותו לשלוש שנים, אין קופונים, אין קרן, קחו את הכסף שישכב אצלכם בחשבון, תעברו את התקופה הקשה.

חיים בורובסקי: עוד שלוש שנים, או שתחזירו את הכסף, שוב בלי ריבית, או שתתנו לנו מניות בחברה.

ינון אזולאי: כמה כסף נתתם להם?

חיים בורובסקי: התנאי בהסכם הזה שנקבל מצ'ינג ביחס של אחד לאחד מבעלי המניות בחברות.

ינון אזולאי: אז כמה כסף נתתם?

חיים בורובסקי: הסכום הכולל שאושר בהחלטת הממשלה זה 44 מיליון דולר; מתוכו נוצלו עד עכשיו שבעה מיליון דולר.

חיים בורובסקי: עדיין לא כל החברות מימשו את זה.

חיים בורובסקי: הסיבה שלא כל הכסף מומש זה התנאי של הממונה, שגם הבעלים של החברות יכניסו כסף לחברות.

חיים בורובסקי: לא כל החברות עדיין הסכימו לזה, אנחנו נמצאים איתן - - -

בצלאל סמוטריץ': אבל אתה מבין שזאת טיפה בים.

בצלאל סמוטריץ': אתה מבין שנניח בחברה כמו אל-על נכנסו עכשיו בעלים חדשים שהשקיעו הון תועפות בחברה כדי לנסות להרים אותה על הרגליים.

בצלאל סמוטריץ': אני אומר את האמירה שלי, אתם חייבים להיכנס לאירוע הזה של חברות התעופה בצורה הרבה יותר נחושה ובסכומים הרבה יותר גדולים.

בצלאל סמוטריץ': בסוף תעופה במדינת ישראל זה אירוע ביטחוני והיכולת לשמר רציפות תעבורתית בין לאומית בכל מצב.

בצלאל סמוטריץ': הענף שנפגע הכי הרבה בקורונה – אני אומר את זה בשמי, אני מניח שיצטרפו אלי גם חבריי ואנחנו גם כאופוזיציה נתמוך בכל שקל ובכל דולר שאתם תביאו לפה לעניין הזה, אבל רק תעשו את זה, כי לחכות שהחולה ימות ואז לנסות לגייס כסף למציבה, זאת לא אסטרטגיה נכונה.

בצלאל סמוטריץ': אתה מבין?

בצלאל סמוטריץ': 44 מיליון דולר, זה מה שהם אישרו לחברות כהלוואה עומדת לשלוש שנים מול מניות.

בצלאל סמוטריץ': הרי 44 מיליון דולר זה בערך כמו שאתה ואני ניקח - - -

יצחק פינדרוס: אגב, מה ההערכה שלכם לגבי מידת הנזק לחברות התעופה של סגירת השמיים האחרונה?

ינון אזולאי: לפני השאלה של פינדרוס ובהמשך לשאלה שלי, אתם מביאים פה 115 מיליון.

ינון אזולאי: לפי חישוב מהיר שעשיתי, חסרים לכם בערך 133 מיליון.

אלכס קושניר: אבל זה תוספתי, זה מעבר לתקציב שכבר קיים.

ינון אזולאי: על מה שחסר, הוא פירט בדיוק את הסכומים.

ינון אזולאי: אני מסתכל על מה שחסר.

חיים בורובסקי: אדוני היושב-ראש, מה שאנחנו מבקשים פה זו רק השלמה, יש כבר סכום שמתוקצב.

חיים בורובסקי: כמו שאמרתי, חלק ממתווה הסיוע כבר מומש והכסף הועבר.

ינון אזולאי: על פי הנתונים שנתת לי, 44 מיליון דולר מינוס ה-7 זה 37.

חיים בורובסקי: תן לי בבקשה להשלים את התשובה.

חיים בורובסקי: אם לא תבין מהתשובה, אני מבטיח לשוב ולהסביר.

חיים בורובסקי: כמו שאמרתי, יש פה שני מתווי סיוע, חלק מהכסף מומש, וחלק לא מומש.

חיים בורובסקי: מהחלק שלא מומש, חלק ימומש ב-10 ימים שנותרו עד סוף השנה וחלק ימומש בשנה הבאה.

חיים בורובסקי: אנחנו יודעים את זה – וזאת גם תשובה לשאלה של חבר הכנסת סמוטריץ – כי אנחנו יושבים עם החברות כל יום.

חיים בורובסקי: אתמול ישבנו איתן, היום אנחנו יושבים איתן ומחר אנחנו גם יושבים איתן, עם כל אחת מהחברות.

חיים בורובסקי: אנחנו מכירים מעולה את המצב התזרימי של כל אחת מהן, תיכף אני גם אתייחס למשבר החדש.

חיים בורובסקי: אנחנו יודעים מה המצב שלהן, אנחנו דואגים, וזו מחויבות שלקחנו על עצמנו לשמור על ענף התעופה הישראלי.

חיים בורובסקי: יחד עם זה, וזאת אולי אמירה חשובה שאני רוצה גם שתצא מפה, אנחנו חושבים שהסיוע שהמדינה נותנת לחברות התעופה, צריך להינתן יחד יד ביד עם בעלי השליטה.

חיים בורובסקי: אנחנו רוצים לסייע לחברות עצמן ולא לבעלי השליטה שלהן, ולכן אנחנו מבקשים שני דברים במתווים שאנחנו נותנים: אנחנו גם מבקשים שהכסף יחזור למדינה, או בדרך של החזר הלוואה, או בדרך של מניות; ואנחנו מבקשים שהבעלים ישים גם הוא כסף, כדי להראות שהוא מאמין בחברה שהוא קנה אותה.

חיים בורובסקי: אני רק אזכיר ששתיים מהחברות נקנו בתקופת הקורונה במחיר שמשקף את ה-distress שהענף הזה נמצא בו היום.

חיים בורובסקי: עוד הערה אחת מתייחסת לנושא של מענקים שעולה לא אחת גם בתקשורת וגם כאן.

יצחק פינדרוס: הוא חשב שהקורונה נגמרה, אז בטח המשקיעים חשבו.

חיים בורובסקי: מבחינה חשבונאית לתת לחברה כסף כנגד מניות, שקול לנתינת מענק לחברה.

חיים בורובסקי: שניהם נרשמים בהון העצמי של החברה, זה מחזק את מבנה ההון של החברה ולא מעמיס עליה חובות נוספים.

חיים בורובסקי: הגורם היחיד בממשל התאגידי שנפגע מזה שנותנים כסף כנגד מניות ולא מענק, זה בעלי השליטה.

חיים בורובסקי: מבחינת החברה, היא אדישה לגמרי, ואם האינטרס שלנו הוא לסייע לחברות התעופה ולא לבעלים שלהן, אנחנו חושבים שנכון לעשות את זה כנגד משהו שמשלם המיסים ייהנה ממנו בעתיד.

בצלאל סמוטריץ': זה מצוין.

בצלאל סמוטריץ': אגב, בעולם נותנים גם מענקים לחברות, אני לא נגד זה, הכסף בסוף כמו שאתה אומר הוא כסף של המדינה ושל האזרחים.

בצלאל סמוטריץ': אמרת שאתם יושבים כל הזמן, רק תיזהרו שלא יהיו לכם פצעי לחץ...

בצלאל סמוטריץ': לא צריך לשבת, צריך לקבל החלטות.

ינון אזולאי: אני מקווה שהקפה לא על חשבון חברות התעופה, לפחות שלא יפסידו גם את זה.

ינון אזולאי: ..

חיים בורובסקי: אני רק אתייחס למצב בחוץ לארץ.

חיים בורובסקי: יש דוח של ה-OECD מחודש אפריל 2021, שבחן בצורה השוואתית את הסיוע שניתן לחברות התעופה בעולם.

חיים בורובסקי: רוב מוחלט של הסיוע ניתן בצורה של ערבות מדינה להלוואות בנקאיות או הלוואות ממשלתיות; מעט מאוד מהסכום ניתן בצורה של מענקים ותמיכות ישירות לחברות.

ינון אזולאי: זה לא מענקים, קניתם פשוט מראש.

בצלאל סמוטריץ': לא, בסדר.

אלכס קושניר: יש פה תשובה לגבי השאלה ששאל בצלאל.

שיר שפר: מה שהיה עם קופסאות הקורונה לפני שקיבלנו את חוק התקציב לשנת 21' ו-22' היה נכון לתקופה שלפני קבלת תקציב.

שיר שפר: ברגע שיש לנו תקציב ל-21' ו-22', ל-21' במקרה הזה, אין יותר קופסאות קורונה, זה נעלם מהעולם.

ינון אזולאי: מה פירוש נעלם מהעולם?

ינון אזולאי: ואז מה?

שיר שפר: הכסף אמור להיות בתוך תקציב המדינה, וזה בדיוק מה שאסף אומר.

בצלאל סמוטריץ': ואז מנוהל על פי העקרונות של תקציב המדינה.

שיר שפר: זה כסף שנקבע בתוך תקציב המדינה לשנת 21', ולכן - - -

יצחק פינדרוס: בתקציב שהעברנו כל קופסאות הקורונה היו בפנים?

בצלאל סמוטריץ': אבל איפה זה כתוב?

בצלאל סמוטריץ': בחוק התקציב כתוב שהוא מבטל את כל החוקים של הקורונה?

בצלאל סמוטריץ': איך בנו את הקונסטלציה המשפטית הזו?

שיר שפר: בהוראת השעה של הקופסאות זו אותה הוראת שעה, לפי המוקדם – או כשהכסף נגמר או כשמקבלים תקציב לשנת 21'.

שיר שפר: תקציב 21' הגיע לפני שהכסף הסתיים.

יצחק פינדרוס: בתוך 21' נמצאות כל קופסאות הקורונה?

יצחק פינדרוס: במספרים, בטבלאות זה היה?

יצחק פינדרוס: אני לא ראיתי.

שיר שפר: אין יותר קופסאות, יש תקציב.

בצלאל סמוטריץ': בוודאי.

ינון אזולאי: היה, בתוך ה-21' - - -

שיר שפר: אין קופסאות, יש תקציב קורונה.

אלכס קושניר: הכסף חולק לפי סעיפים.

שיר שפר: בדיוק, וזה נמצא בתקציב, ולכן כשרוצים להשתמש בו, משתמשים בהעברות רגילות.

ינון אזולאי: ואז כרגע זה שוכב במשרד האוצר, כל קופסאות הקורונה?

שיר שפר: אלה כבר לא קופסאות, זה כבר סכום.

יצחק פינדרוס: התבטלו.

אסף וקסלר: - - - במקומות בהם הם הוקצו ובתקציב שאושר.

אלכס קושניר: זה חולק לשימושים בתקציב שאושר.

ינון אזולאי: אין בעיה, היו למשל קופסאות קורונה של עידוד תעסוקה, אז זה נמצא במשרד הכלכלה – הבנתי, בסדר גמור.

ינון אזולאי: זה רק לגבי הסעיף הזה, יש עוד סעיפים.

יצחק פינדרוס: רציתי להבין לגבי חברות התעופה, האם הם יכולים לתת לנו הערכה לגבי העלות של המשבר הנוכחי?

אלכס קושניר: כרגע הם לא יכולים לתת לך הערכה, וזה גם לא קשור לפנייה לתקציבית.

יצחק פינדרוס: אני רוצה לדעת על מה מדובר.

אלכס קושניר: סעיף 4 זה על 21', זה אחורה, לא קדימה.

ינון אזולאי: סעיף 3, 04 – משרד ראש הממשלה.

ינון אזולאי: הפנייה התקציבית נועדו לתקצוב סך של 56,600,000 ש"ח עבור משרד ראש הממשלה עבור פרויקט הסברה בנושא הקורונה לציבור הרחב.

ינון אזולאי: מה זאת הסברה במשרד ראש הממשלה?

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שיש הסברה לאומית על הקורונה, במשרד הבריאות, במשרד הכלכלה, איפה אתם שמים את זה פה?

ינון אזולאי: באיזה מקומות ההסברה הזאת נמצאת?

טל שחם: מטה ההסברה הלאומי הוא יחידה בתוך משרד ראש הממשלה, והתקציב מיועד אליו.

טל שחם: אפשר להעלות את נציג המשרד.

טל שחם: אני אגיד במילה, שהמטה עוסק בהסברה בבתי ספר, בהסברה לציבור הרחב, למיעוטים, ערבים, חרדים, כלל הציבור וילדים.

טל שחם: אם רוצים לקבל יותר מידע על הפרויקטים, הנציגים נמצאים פה.

ינון אזולאי: ההסברה גם בחוץ לארץ וגם בארץ?

אלכס קושניר: למה בחוץ לארץ?

אלכס קושניר: מה לקורונה בחוץ לארץ?

טל שחם: הכסף הזה הוא עבור הסברה של קורונה בלבד.

ינון אזולאי: למה בחוץ לארץ?

ינון אזולאי: הרי אנחנו מביאים אנשים מחוץ לארץ, עלייה ולא עלייה, אנשים שרוצים להגיע.

אלכס קושניר: מה המשמעות של תכניות ההסברה לעניין הקורונה במשרד ראש הממשלה?

פיני יצחקי: אנחנו מתכללים ומתאמים את כל פעילות ההסברה.

פיני יצחקי: כמו שאמר חבר הכנסת מקודם, גם הפעילות של משרד הבריאות ושל כל שאר המשרדים מתוכללת תחת ידינו.

פיני יצחקי: חשוב לציין שהפעילות ההסברתית היא גם לציבור הכללי וגם מחולקת למגזרים: גם למגזר החרדי, הערבי, לדוברי הרוסית, האמהרית ולבעלי מוגבלויות.

פיני יצחקי: יש הקפדה יתרה לחלק את התקציב ככל שניתן בין כל המגזרים, כדי שמאמצי ההסברה יעשו את העבודה הטובה ביותר בין כולם.

פיני יצחקי: נשאלה פה שאלה לגבי חוץ לארץ, אני יודע שיש פעילות גם במטוסים לנוחתים בארץ וכו'.

פיני יצחקי: אנחנו לא עושים קמפיינים בחוץ לארץ, אלא קמפיינים ממוקדים לאלה שחוזרים לארץ.

ינון אזולאי: תודה.

ינון אזולאי: תכנית מספר 045110 פרויקטים והחלטות הממשלה.

ינון אזולאי: אותה בקשה קיימת במספר 70004 מספר פנייה 25-2214, אתם מכירים את זה?

ינון אזולאי: נראה לי אפילו באותו סכום, מכיר את זה?

ינון אזולאי: לתכנית 045110 יש אותם סכומים, ולפי דעתי גם אותן מטרות שינוי ותכנית בבקשה מספר 70004, מספר פנייה 25-2214.

יפתח עשהאל: אני אבדוק לגבי הפנייה השנייה, אבל התקציב - - -

ינון אזולאי: אם זה אותו דבר, מה העניין?

יפתח עשהאל: זה לא אותו דבר.

ינון אזולאי: תבדוק את זה תוך כדי, אני לא אעכב.

ינון אזולאי: בסעיף 4 הבקשה דנה בסעיף תקציבי: 79 תחבורה ופיתוח..

ינון אזולאי: כתוב פה שזה למימון הנחות ייעודיות למגזרים ייחודיים ותמיכה באמצעי הכרטוס.

ינון אזולאי: על איזה מגזרים ייחודיים אתם מדברים, שלהם אתם רוצים לתת את הסובסידיה הזאת?

ינון אזולאי: איזה מגזרים ייחודיים הוספתם?

טל שחם: אנחנו מחכים שהנציג יעלה בזום.

יצחק פינדרוס: אני רוצה פירוט על הפנייה של משרד התפוצות – 045203.

טל שחם: אני אענה שנייה על משרד התפוצות.

טל שחם: משרד התפוצות קיבל סכום עבור פעילות קורונה בבתי ספר ובקמפוסים בחוץ לארץ.

ינון אזולאי: מה הקשר?

יצחק פינדרוס: לא הצלחתי להבין, להסביר להם למה אי אפשר לעלות לארץ ואין ועדת - - -?

אלכס קושניר: לא פינדרוס, אל תענה במקומו.

אלכס קושניר: שאלת שאלה, תן לקבל תשובה.

יצחק פינדרוס: מה ההיגיון?

טל שחם: משרד התפוצות בונה תכניות לימוד בבתי ספר יהודיים ברחבי העולם בנוגע ליהדות ובנוגע לישראל.

טל שחם: בגלל מכת הקורונה ברחבי העולם, הלימודים עברו שם ללמידה מרחוק, לא רק אצלנו, ולכן משרד התפוצות תומך בבתי הספר האלה בלמידה מרחוק, בונה להם קורסים והכשרות שיועברו מהבית, גם בשעות הפנאי וגם בשעות הלימודים עבור אותם יהודים.

ינון אזולאי: כשאתה אומר שאתם עוברים ללמידה מרחוק בזום, זה יותר זול או יותר יקר מאשר להביא מורה?

ינון אזולאי: אתה מדבר אתי על חוץ לארץ, אז יכול להיות שהעלויות פחותות.

טל שחם: הפיתוח החד-פעמי הוא יקר, כי צריך לבנות את כל - - -

ינון אזולאי: הפיתוח הראשוני?

טל שחם: כן, בדיוק.

ינון אזולאי: אוקי.

ינון אזולאי: מה לגבי מה ששאלתי בסעיף 79 – משרד התחבורה?

שחר בר: התקציב נועד לתקצב פקחי קורונה בתחבורה הציבורית, סך הכול 30 מיליון שקל עבור שישה חודשי העסקה של הפקחים בתחבורה הציבורית, זה לא נועד למטרות שציינת, רק לפקחים.

ינון אזולאי: את אומרת שמטרת השינוי היא רק לאכיפה?

ינון אזולאי: לאן הולך הכסף של האכיפה?

שחר בר: כן, זה רק לצורך פקחים בתחבורה הציבורית, אלה פקחים שהמפעילים של התחבורה הציבורית שוכרים.

אלכס קושניר: היא אמרה לך, לפקחים.

ינון אזולאי: לא, כשיש גבייה.

שחר בר: הפקחים לא נותנים קנסות, הם רק להגברה.

יצחק פינדרוס: השאלה היתה בעיקר על תמיכה באמצעי כרטוס למגזרים ייחודיים.

ינון אזולאי: לא, היא אומרת שזאת התכנית, מטרת השינוי זה עבור הפקחים.

ינון אזולאי: אני מבקש התייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: חוזרים להצביע ב-10:40.

אלכס קושניר: פנייה 31 עד 35 – מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: בצלאל?

בצלאל סמוטריץ': אני לא מצביע.

בצלאל סמוטריץ': אושרה.

אלכס קושניר: הפניות אושרו, יש רביזיה של ינון.

אלכס קושניר: הפנייה הבאה 36 עד 37.

ינון אזולאי: תקשיב, הביאו את איתי, הסיפור כבר אחר.

מיכאל בן דהן: הפנייה נועדה להעברת כספים לתכנית 045213, תכנית משרד ההתיישבות, בהתאם להחלטות של הממשלה ליישום הסכמים קואליציוניים בעלי משמעות תקציבית.

יצחק פינדרוס: יש שר בכלל?

יצחק פינדרוס: אין שר, אז למה בכלל צריך כסף למשרד הזה?

מיכאל בן דהן: לפי ההחלטות האלה מועבר תקציב עבור פעילות החטיבה להתיישבות בסך 40 מיליון שקל בהוצאה ובהרשאה להתחייב ותקציב בסך 40 מיליון שקל עבור הגרעינים המשימתיים.

מיכאל בן דהן: פעילות החטיבה להתיישבות הוסדרה במסגרת החלטת ממשלה 1998.

מיכאל בן דהן: במסגרת תכנית העבודה, מתפרסמים קולות קוראים בתחום טיפול נקודתי ותשתיות ומבוצעות פעולות תכנון במרחב הכפרי.

מיכאל בן דהן: כלל הקולות הקוראים של החטיבה הן מול מועצות מקומיות ואזוריות.

מיכאל בן דהן: במסגרת הגרעינים המשימתיים –תמיכות בגרעינים משימתיים, שמטרתם להביא לגיבוש ולחיזוק קהילות במקומות בהם גרים.

יעל רון בן משה: קיבלתי הרבה מאוד פניות גם מהשומר הצעיר וגם מארגונים נוספים שהפניות שלהם נפסלו, חלק קשור לדברים שקשורים לדואר ישראל וכל מיני אישורים - - -

בצלאל סמוטריץ': דואר ישראל?

יעל רון בן משה: כן, אם האישור הגיע בזמן או לא הגיע, דברים טכניים.

יעל רון בן משה: אני מניחה שלכולנו חשובה המשך הפעילות של תנועות הנוער, של הגרעינים בכל רחבי הארץ, של כל המגזרים.

יעל רון בן משה: חשוב לי שכן נקיים על זה דיון ונראה איך אנחנו פותרים את זה.

ניר אורבך: מה שאמרה חברת הכנסת יעל רון בן משה – אנחנו כולנו בעד האישור של השותפים לפנייה התקציבית הזאת, גם גרעינים תורניים וגם גרעינים אחרים.

ניר אורבך: יש איזשהו תהליך גם מול משרד ההתיישבות.

ניר אורבך: אנחנו על זה, אני מציע שכן נצביע עכשיו.

אלכס קושניר: אנחנו נצביע בעד ההעברה ורביזיה, אני מאמין שבהמשך היום הנושא הזה אמור - - -

בצלאל סמוטריץ': לא הבנתי, אני רוצה להבין מה קורה פה.

בצלאל סמוטריץ': אתה מעכב את הפנייה?

בצלאל סמוטריץ': קודם אנחנו שאלנו שאלות, ואמרת: מעבירים פנייה, יש שאלות?

בצלאל סמוטריץ': תקבלו תשובות.

בצלאל סמוטריץ': אתה רוצה לעכב את העברת הכסף עד שתקבל תשובה על גוף ספציפי?

אלכס קושניר: יש פה תשובה שאנחנו צריכים לקבל בדיוק באותו נוהל שאנחנו נוהגים.

בצלאל סמוטריץ': תגידו לפרוטוקול, מה השאלה עליה אתם רוצים לקבל תשובה?

יעל רון בן משה: אני רוצה לקבל תשובה לגבי הגרעינים של השומר הצעיר ובכלל פניות של השומר הצעיר, שזה כרגע בבירור, אם כן הגיע בדואר או לא הגיע בדואר.

יעל רון בן משה: אני מקווה שבשעות הקרוב נוכל לדעת, אבל אני לא מתנגדת להעברות.

בצלאל סמוטריץ': יש פה פרוטוקול.

בצלאל סמוטריץ': זאת אומרת שאם גרעין ספציפי שחברת הכנסת רון בן משה חפצה ביקרו – אפשר אולי להעמיק למה – לא יקבל תקציב, כי זה לא עומד בקריטריונים או כי הוועדה המקצועית תפסול - - -

אלכס קושניר: לא, מה פתאום, ממש לא.

יעל רון בן משה: לא לא, זה לא מה שאמרתי.

יעל רון בן משה: אתה נותן פרשנות, זה לא שאמרתי.

נעמה לזימי: בצלאל, זה לא מה שהיא אמרה.

נעמה לזימי: היא הסבירה שאם יש פרוצדורה שלא בוצעה כמו שצריך, צריך לדון בזה, ולא לפגוע.

בצלאל סמוטריץ': שתפנה לחטיבה להתיישבות לקבל תשובות.

אלכס קושניר: בצלאל, אף אחד פה לא הולך ללכת נגד החוק ולעכב שום פנייה.

יעל רון בן משה: חלילה.

אלכס קושניר: אנחנו רק רוצים לברר, במידה ועל פי הפרוצדורה שתתברר, השומר הצעיר – באחת יש היום דיון.

בצלאל סמוטריץ': יש לך הווה אמינא שלא?

אלכס קושניר: כן, באחת יש היום דיון.

בצלאל סמוטריץ': לא, יש לך הווה אמינא שלא?

בצלאל סמוטריץ': איזה דיון יש באחת?

אלכס קושניר: בדיוק על הסוגיה הזאת.

בצלאל סמוטריץ': איזה דיון?

בצלאל סמוטריץ': איפה?

בצלאל סמוטריץ': אצלך בוועדה?

אלכס קושניר: לא, מה פתאום, לא קשור אלי, בממשלה.

בצלאל סמוטריץ': איפה בממשלה?

בצלאל סמוטריץ': לא הבנתי.

יצחק פינדרוס: אם כך, אני רוצה לדעת אם גרעינים חרדיים נמצאים בפנים, כמו השומר הצעיר?

יצחק פינדרוס: זו חלוקה של גרעינים?

יצחק פינדרוס: אני רוצה פיסטוקים.

יצחק פינדרוס: ..

אלכס קושניר: זה תנועות נוער.

בצלאל סמוטריץ': לא, זה לא תנועות נוער.

יצחק פינדרוס: זה לא תנועות נוער.

יצחק פינדרוס: גרעינים עירוניים זה לא תנועות נוער.

בצלאל סמוטריץ': יש לך הווה אמינא שמישהו פסל את השומר הצעיר בכוונה, כי זה השומר הצעיר?

יעל רון בן משה: לא, אני גם אמרתי שהגיעו אלי גם פניות.

בצלאל סמוטריץ': אז תפנו ותדונו, כמו שכולנו פונים לכל המשרדים כל הזמן ומטפלים בבעיות.

ניר אורבך: בסדר, זה מה שנעשה.

בצלאל סמוטריץ': אבל הוא מגיש רביזיה על הפנייה.

אלכס קושניר: בסדר, עכשיו הגשת רביזיה על כל הפניות עד עכשיו.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו אופוזיציה.

ינון אזולאי: אנחנו אופוזיציה, אתה רוצה שאני אגיש רביזיה?

ינון אזולאי: תבקש ממני, יכול להיות שאני אעשה את זה.

בצלאל סמוטריץ': אלכס, אני בעד, מצוין, אנחנו לומדים את השיטה.

יצחק פינדרוס: אם נפתח הדיון, אני באמת רוצה לדעת מה עם גרעינים עירוניים חרדיים?

יצחק פינדרוס: לא רק השומר הצעיר.

אלכס קושניר: הגישו פנייה?

יצחק פינדרוס: כן.

אלכס קושניר: אם הם עומדים בנוהל, אז כן.

יצחק פינדרוס: לא הבנתי, אותה שאלה היתה לגבי השומר הצעיר.

אלכס קושניר: זו בדיוק השאלה, האם הם עומדים בנוהל, כן או לא?

בצלאל סמוטריץ': אנחנו בסך הכול נצטרף לרביזיה, אין בעיה.

אלכס קושניר: פנייה 36 עד 37, מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושרה.

אלכס קושניר: הפנייה התקבלה.

יצחק פינדרוס: אנחנו מצטרפים לרביזיה.

בצלאל סמוטריץ': אני גם מגיש רביזיה.

ינון אזולאי: רביזיה.

אלכס קושניר: הפנייה הבאה זאת פנייה 49, 51 - - -

ינון אזולאי: אני עכשיו מודיע שאני מושך את הרביזיה לגבי הפנייה הראשונה לוועדה 5, 60003.

טמיר כהן: פנייה לוועדה מספר 5.

אלכס קושניר: פנייה 5 לוועדה – הרביזיה נמחקה.

ינון אזולאי: רק קחו בחשבון שזה לא הולך לקרות היום עוד פעם, המשיכה של הרביזיה היא חד-פעמית.

אלכס קושניר: פנייה 49, 51, 57 בבקשה.

נטע בר זיו: הפנייה התקציבית נועדה לתקצב 19 מיליוני ש"ח להוצאות ביטחוניות שונות, שמטעמי סיווג לגביהן יינתנו הסברים בוועדה המשותפת לתקציב הביטחון.

נטע בר זיו: בנוסף, הבקשה נועדה לתקצב 22.1 מיליוני ש"ח עבור הסכמים קואליציוניים, תמיכה במסלולי הסדר, מסעות לחיילים קרביים משוחררים ופנימיות צבאיות, כל זה בהתאם להחלטות הממשלה שהתקבלו בנושאים הקואליציוניים.

יצחק פינדרוס: עוד פעם בגלל הסיווג?

נטע בר זיו: יש פה נתח קטן שנידון בוועדה המשותפת והנתח הנוסף הוא עבור הסכמים קואליציוניים.

ינון אזולאי: להזכיר לכבוד היושב-ראש שבוועדה המשותפת אין בכלל חברי אופוזיציה.

ינון אזולאי: בוועדה המשותפת אין בכלל חברי אופוזיציה.

אלכס קושניר: אתה יכול להצטרף עכשיו.

מיכל שיר סגמן: אין כמעט באף אחת מהוועדות.

יצחק פינדרוס: אנחנו יושבים פה.

יצחק פינדרוס: מיכל, אני יושב פה.

אלכס קושניר: צריך להעביר את זה דרך ועדת הכנסת בתהליך הרגיל, אבל בגדול זה חמישה-חמישה, לא?

אלכס קושניר: נשב אתך אחר כך ונחליט, אתם חברי ועדה, מגיע לכם.

בצלאל סמוטריץ': מאיפה המקור התקציבי פה?

בצלאל סמוטריץ': זה יוצא מתחבורה?

נטע בר זיו: יש פה נתח מסוים שעובר ממשרד התחבורה למשרד הביטחון.

בצלאל סמוטריץ': מה זה נתח מסוים?

בצלאל סמוטריץ': בוא נדבר במספרים.

נטע בר זיו: 5 מיליון שקלים, אתה גם יכול לראות את זה בפנייה, זה איזשהו שיתוף פעולה שנעשה בין משרד התחבורה לבין משרד הביטחון.

יצחק פינדרוס: באיזה פנייה אנחנו?

יצחק פינדרוס: איפה משרד התחבורה פה?

בצלאל סמוטריץ': בפסקה הראשונה תראה מאיפה לוקחים את הכסף.

בצלאל סמוטריץ': לוקחים 26 מיליון מסעיף 83 ומסעיף 79 תחבורה.

בצלאל סמוטריץ': אגב, למה אתם לא מפרטים כמה לוקחים מכל תקנה, כשהמקור הוא לא אחד?

נטע בר זיו: אין שום בעיה, אני יכולה לפרט פה: לגבי משרד התחבורה – מועברים 5 מיליון שקלים ממשרד התחבורה.

בצלאל סמוטריץ': מאיפה בתחבורה?

נטע בר זיו: לגבי זה אני יכולה לחזור אליך עם תשובה.

בצלאל סמוטריץ': מה נפגע כתוצאה מההעברה?

נטע בר זיו: אני לא אמונה על התחום הזה, אבל בשמחה אני אחזור.

ינון אזולאי: אולי מישהו ממשרד התחבורה נמצא ויודע מאיפה לוקחים לו?

נטע בר זיו: אנחנו נחזור אליכם עם תשובה.

ינון אזולאי: כשאומרים לנו משהו, אתם הולכים לאיזו החלטת ממשלה, וזה לא לעניין – בסדר, את זה אני מבין.

ינון אזולאי: אבל פה אתם לוקחים ממשרד התחבורה?

ינון אזולאי: אין שום סיכוי שאנחנו נסכים לזה שנציג משרד התחבורה לא יידע מאיפה לקחו לו ולאן מעבירים.

ינון אזולאי: אדוני היושב-ראש, אני חושב שזה אלף-בית שאנחנו צריכים לדעת.

אסף וקסלר: זה לא המצב, בוודאי שמשרד התחבורה מודע לשינוי הזה.

ינון אזולאי: אין בעיה, אנחנו רוצים לדעת איפה.

אסף וקסלר: גם משרד התחבורה וגם הסעיף הנוסף - כשבנינו את התקציב, התבצע תכנון מסוים; כרגע הבנו שיש תת-ביצוע לפעילות שכנראה לא תתבצע, ולכן היא מממנת את הפעילות הזו .

ינון אזולאי: איזה פעילות לא תתבצע?

ינון אזולאי: למה לא העברת אותה בעודפים?

ינון אזולאי: אתה לוקח את זה למשרד אחר, נכון?

אסף וקסלר: נכון.

ינון אזולאי: אז אתה גם יודע איזה תת-ביצוע באיזה סעיף.

ינון אזולאי: אנחנו מבקשים לדעת מתוך התת-ביצוע לאן זה מועבר.

אסף וקסלר: אנחנו נשמח להעביר את הפירוט.

אלכס קושניר: מה הבעיה עכשיו לברר?

אלכס קושניר: יש פה סעיף 79 בתחבורה, מה זה הסעיף הזה?

אסף וקסלר: זה סעיף הפיתוח של משרד התחבורה.

אלכס קושניר: אוקי, כמה כסף אתם לוקחים משם?

אסף וקסלר: 5 מיליון שקלים.

אלכס קושניר: מתוך כמה?

אלכס קושניר: כמה יש בתקנה?

אסף וקסלר: 38 מיליארד, אם אני זוכר נכון.

בצלאל סמוטריץ': אלכס, תראה מה הם כותבים: ההעברה נלקחה בחשבון בבניית התקציב, ולכן אינה פוגעת בפעילות.

אלכס קושניר: כן, את זה כבר אמרת, אתה צודק.

בצלאל סמוטריץ': עוד הערה, לא אכפת לי, אני רואה כאן פירוט, הרי בסוף התקציב הזה הוא 12 מיליון ישיבות הסדר, שני מיליון מסעות לחיילים קרביים משוחררים, 8,100,00 לפנימיות הצבאיות, סך הכול 22,100,000 שקל.

בצלאל סמוטריץ': מה פה מסווג שאתם מבלבלים את המוח?

בצלאל סמוטריץ': סך כל התקציב בהעברה הזו 26 מיליון.

נטע בר זיו: על הקואליציוני אין שום בעיה לפרט, אני אפרט.

בצלאל סמוטריץ': סך כל הפנייה זה 26,600,000; מתוך זה 22,100,000 אלה דברים גלויים של ההסכמים הקואליציוניים ופירטתם אותם פה בטבלה, זה נמצא אפילו בכתב.

בצלאל סמוטריץ': מה שנשאר זה 4.5 מיליון שהולך למסווג?

נטע בר זיו: כן.

בצלאל סמוטריץ': ואלה אותם חמישה מיליון ממשרד התחבורה?

נטע בר זיו: נכון.

בצלאל סמוטריץ': אם אתה לוקח חמישה מיליון ממשרד התחבורה, למה אתה מעביר לביטחון רק 4.5?

נטע בר זיו: בקואליציוניים יש סכומים שהיו מוקצים כבר במסגרת בניית התקציב בתוכניות ייעודיות, שהיו עתודה - - -

בצלאל סמוטריץ': אז כמה עכשיו פה הולך לקואליציוני?

נטע בר זיו: תבדיל בין הסכום שמתווסף לתוך הסעיף לבין סך הסכום שאני מדברת עליו, שהוא מוקצה להסכמים קואליציוניים.

נטע בר זיו: חלק מהסכומים כבר היו קיימים בתוך הסעיף, ולכן אתה לא רואה אותם בשינוי.

בצלאל סמוטריץ': כתבתם בעיקרי הפנייה, שהפנייה נועדה לתקצב סך של 19 מיליון בהוצאה עבור הוצאות ביטחוניות שונות, וסך של 22.600,000 – למטה בטבלה כתבתם שזו טעות ולכן תיקנתם את זה ל-22,100,000 – להוצאה עבור הסכמים קואליציוניים.

בצלאל סמוטריץ': בסך הכול זה יוצא 41.5 מיליון.

נטע בר זיו: 41,100,000, שמתוכם 14,500,000 כבר היו בתוך הסעיף, ולכן אני רק עושה פה הסטות פנימיות, ו-26,600 - -

בצלאל סמוטריץ': - - זה מה שאת צריכה בנוסף, הבנתי.

בצלאל סמוטריץ': הסכום שמסווג זה ה-19 מיליון?

נטע בר זיו: בדיוק.

בצלאל סמוטריץ': בסדר גמור.

יצחק פינדרוס: אני רוצה לדעת, הסכמים קואליציוניים עם איזה סיעה?

נטע בר זיו: סיעת ימינה.

אסף וקסלר: אני אתייחס ביחס לתחבורה, זה תקציב שמועבר ממנהלת הפיתוח תחבורה במפא"ת לשותפות שלה עם משרד הביטחון.

ינון אזולאי: אני רואה את הטבלה שמונחת פה לפנינו, שכרגע בצלאל הקריא ממנה.

ינון אזולאי: אני עובר על חוות הדעת המשפטית בעניין הכספים הקואליציוניים.

ינון אזולאי: בסעיף 7 של חוות הדעת המשפטית כתוב:

ינון אזולאי: עידוד שירות חיילים חרדים ב-1.5 מיליון ש"ח, איפה זה נמצא בטבלה?

נטע בר זיו: זה בשנת 22', ולכן זה לא נידון כעת.

ינון אזולאי: זה יהיה בשנת 22', כלומר בכספים הקואליציוניים זה לא מונח בפנינו?

נטע בר זיו: לא.

ינון אזולאי: אתם יודעים גם להגיד על מה זה הולך מבחינת העידוד?

נטע בר זיו: כרגע לא.

ינון אזולאי: נותנים להם חליפה וכובע?

יצחק פינדרוס: מניסיוני בעיריית ירושלים, זה הולך לעמותות פיקטיביות שבוחרות לצבא, שמביאות חרדים לצבא.

בצלאל סמוטריץ': נצח יהודה זה לא פיקטיבי.

יצחק פינדרוס: נצח יהודה לא מקבלים, למה זה הולך?

יצחק פינדרוס: לעמותות פיקטיביות.

אלכס קושניר: לעידוד חיילים לשרת.

יצחק פינדרוס: לא מעודדים אף אחד, אלה פרויקטים פיקטיביים.

ינון אזולאי: השאלה אם זה הולך תוך כדי לחיילים חרדים, או לעודד אותם להיכנס?

ינון אזולאי: בכל אופן אני מבקש התייעצות לפני ההצבעה.

מיכל שיר סגמן: או שאתם מתבלבלים עם מה שהיה בקדנציות עד היום, זה גם יכול להיות.

אלכס קושניר: הצבעה בשעה 11:01.

יצחק פינדרוס: תאמיני לי שאנחנו לא מתבלבלים.

אלכס קושניר: פניות 49, 51 ו-57, מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

בצלאל סמוטריץ': אין רביזיה.

בצלאל סמוטריץ': אושרה.

אלכס קושניר: הבקשה אושרה ואין רביזיה.

בצלאל סמוטריץ': אלא אם אתה רוצה להגיש, אנחנו לא.

אלכס קושניר: אני לא רוצה.

אלכס קושניר: חוזרים לעודפים.

בצלאל סמוטריץ': זה נמצא בטאבלט?

אלכס קושניר: ייקח לנו כמה דקות, אז בשעה 11:35 אנחנו נתחיל לדון ברביזיות שעומדות לפנינו.

ינון אזולאי: 11:35 תדון על הרביזיות עד עכשיו?

אלכס קושניר: כן, גם חובות עבר וגם עודפים, מה שנספיק.

בצלאל סמוטריץ': אתה עובר עכשיו לפנייה הבאה, 36, 37 עד שיעלו את העודפים לטאבלט?

בצלאל סמוטריץ': למה אין לך עוד פניות?

בצלאל סמוטריץ': את כל אלה אתה לא מעביר?

אלכס קושניר: לא, אני מעביר, אבל יותר מאוחר.

אלכס קושניר: נצא להפסקה עד 11:07 ונחזור.

אלכס קושניר: פניית עודפים מס' 003 24.

דניאל פדון: הפנייה התקציבית נועדה להעברת עודפים מחויבים משנת התקציב 2020 לשנת התקציב 2021 בסך של 557,673,000 ש"ח במזומן לתכניות התקציב הבאות: תכנית 24-02-05 תפעול מטה – 59,985,000 ש"ח, התכנית כוללת תקציבי תפעול במטה המשרד, נסיעות לחוץ לארץ, ביטחון, דיור, רכב ומחשוב; תכנית 240218 – המכון לרפואה משפטית, 629,000 ש"ח, התכנית כוללת את התקציב של המכון לרפואה משפטית; תכנית 240262 – המכון הרפואי לבטיחות בדרכים, 5,973,000 ₪, היא כוללת את תקציב התפעול של המכון; תכנית 240420 – הכשרת אחיות, 4,972,000 ש"ח, בתכנית הזו מרוכזת פעילות הדרכה והכשרה של כוח האדם הסיעודי במערכת; תכנית 240703 – רפואה מונעת, 36,455,000 ש"ח, בתכנית מרוכז רכש השירותים של משרד הבריאות בתחומי הרפואה המונעת; תכנית 240709 – פעולות מרכזיות, 16,672,000 ש"ח, תכנית זו כוללת פרויקטים לצורך שיפור ותמרוץ תחומי בריאות נבחרים; תכנית 240710 – גריאטריה, 2,408,000 ש"ח, התכנית הזאת מרכזת את הפעילות של משרד הבריאות כמבטח בתחום האשפוז הסיעודי; תכנית 240714 – בריאות הנפש, 123,588,000 ש"ח, התכנית הזאת מרכזת את הפעילות של משרד הבריאות בתחום בריאות הנפש.

בצלאל סמוטריץ': איך נוצרו פה עודפים בסכום כזה של 123 מיליון?

דניאל פדון: אני אשלים את כל הרשימה, ואני אענה על כל השאלות.

דניאל פדון: תכנית 241603 – רפואה מונעת, 63,795,000 ש"ח, תכנית זו מכילה את האספקה של שירותי הרפואה המונעת על ידי משרד הבריאות; תכנית 241605 – שיקום שכונות, 34,000 ש"ח, היא מכינה את מימון פעילות התכנית לשיקום שכונות; תכנית 241690 – לשכות הבריאות, 3,047,000 ש"ח שמרכזת את פעילות לשכות הבריאות של משרד הבריאות.

ינון אזולאי: מה שקראת עכשיו לא נמצא בפנינו.

ינון אזולאי: קראת עכשיו שיקום שכונות, וזה לא נמצא בפנינו.

ינון אזולאי: אני גם מחפש את שיקום שכונות, איפה אתה רואה שיקום שכונות?

דניאל פדון: סליחה, מתנצל, תכנית 242003 – קופות חולים ובתי חולים, העברות ותמיכות 245,722,000 ש"ח וזו התכנית האחרונה.

דניאל פדון: לגבי השאלה של חבר הכנסת סמוטריץ, התכנית שמרכזת את הפעילות של משרד הבריאות בתחום בריאות הנפש – משולמים בה כספים למסגרות שמפעילות את השירותים, בין אם אלה הוסטלים ושירותים שיקומיים אחרים שניתנים לנכי נפש ומתמודדים עם בריאות הנפש.

דניאל פדון: כל שנה יש תשלומים עבור החודשים נובמבר ודצמבר, שלא משולמים במלואם במהלך שנת הכספים, ולכן נוצרים העודפים.

בצלאל סמוטריץ': אז פה אני מגיע לשאלה, שהיא רלוונטית פה להרבה מאוד מהסעיפים.

בצלאל סמוטריץ': הרי אתה מבין את הגיחוך בהעברת עודפים מ-2020 ל-2021 בדצמבר 2021.

בצלאל סמוטריץ': הרי העברנו פה תקציב לפני חודשיים.

בצלאל סמוטריץ': מה המשמעות של העברת העודף?

בצלאל סמוטריץ': אתה נניח במרץ או באפריל 22' תקבל לפה פניות עודפים שמבקשים להעביר מ-21' ל-22', מצוין.

בצלאל סמוטריץ': אתה מעביר עכשיו עודפים מ-2020 ל-2021, כשאתה כבר בסוף שנת 2021, האם הכספים האלה נוצלו או לא נוצלו?

בצלאל סמוטריץ': אם הם נוצלו, איך הם נוצלו בלי שהעברנו את התקציב ולמה זה לא היה בתוך התקציב?

בצלאל סמוטריץ': אני מבין ששכר של דצמבר 2020 נוח לך להעביר רישומית כעודפים ולא לשים אותו ב-2021, כי נוח לך לזקוף אותו כאילו על שנת 2020.

בצלאל סמוטריץ': אבל בכל מה שנוגע לפעילות, שאתה מעביר מ-2020 ל-2021, למה בתקציב שהעברנו עכשיו זה לא היה כבר?

בצלאל סמוטריץ': היית צריך להוריד את זה בהצעת התקציב שלך מ-2020 ולשים את זה ב-2021, למה אתה מנהל את זה כעודף?

בצלאל סמוטריץ': הרי בעודף אתה גוזר קופון, אתה לוקח למשרדים, אתה לא מעביר 100% עודפים.

בצלאל סמוטריץ': כמה אחוזים אתה מקצצים היום בעודפים?

אסף וקסלר: אני אתייחס לכול.

אסף וקסלר: בסופו של דבר, המשרדים מבצעים פעילות שוטפת, שלא בהכרח מתכתבת עם השנה הקלנדרית, ולמרות זאת אנחנו צריכים לקבוע לוחות זמנים, ולוחות הזמנים של התקציב הם שנה קלנדרית, מהאחד בינואר עד ה-31 בדצמבר.

אסף וקסלר: לכן אם משרד מסוים מבצע התקשרות, שהיא חוצת שנה תקציב, הוא משריין את כל הכסף עבור ההתקשרות הזו, ככה הוא חייב על פי חוק.

אסף וקסלר: לכן אם הוא לא יודע לשלם את כל התקציב הזה או לא נדרש לשלם את כל התקציב הזה – זה נוצר העודף.

בצלאל סמוטריץ': כל הפנייה הזאת היא התחייבויות שהמשרדים חתמו עליהם כבר ב-2020 והתשלום בוצע או יבוצע עכשיו ב-2021, לכן אתה מעביר את זה כעודף ולא משנה את זה בבסיס תקציב.

אסף וקסלר: נכון, ואני אתייחס גם למה ששאלת.

אסף וקסלר: בסופו של דבר, משרד הבריאות שילם בסבירות מאוד גבוהה עבור הדברים שנמצאים בתוך העודפים, וזה גרע לו מהמסגרת התקציבית הרגילה שלו, מכיוון שזו התחייבות שישבה אצלו, ולכן כדי לאפשר לו לנהל את התקציב השוטף גם לקראת ההתקשרויות שמשלימות את השנה הזו, העודפים האלה נדרשים לו.

אסף וקסלר: ביחס לקיצוצי עודפים, התבצעו מספר הפחתות עודפים שהתקבלו בממשלות שהתנהלו בשנת 2020 ו-2021.

אסף וקסלר: הן יובאו כאן לוועדה היום אחר הצהרים, השימושים שהולכים בגין הדבר הזה, זה באזור ה-12%.

בצלאל סמוטריץ': אבל נניח שהמשרד חתם על התחייבות ב-2020 בסכום X, אתה רוצה להעביר אותה כעודף ל-2021, ואתה מוריד לו 12%; הוא כבר חתם על ההתחייבות הזאת ב-2020, הוא הרי לא הולך לספק ואומר לו: תקשיב, אני חייב להוריד אותך במחיר ב-12%, כי הממשלה עשתה flat.

אסף וקסלר: המשרד יודע להתנהל בתוך תקציבו, זו מהות הדבר.

בצלאל סמוטריץ': בסוף הוא כאילו מוריד את זה מ-2021?

אלכס קושניר: מה העודף התקציבי, עודף מחויב?

אלכס קושניר: קודם כל אני אמרתי להם לשנות את השם, כי השם מבלבל.

אלכס קושניר: המשמעות שלו היא שאני כמשרד חתמתי על התחייבות תקציבית כלשהי בשנת 2020, אבל משלם אותה ב-2021.

אלכס קושניר: ככל שאין לי עודפים, לא קיבלתי את האישור, אני לוקח את זה מהשוטף שלי.

אלכס קושניר: ברגע שהעודף המחויב מאושר, משרד האוצר מעביר להם את הכסף.

בצלאל סמוטריץ': המשמעות שכאשר אתה עושה קיצוץ מעודף מחויב, אתה לא מקצץ בעודף מחויב, אתה מקצץ בשוטף של השנה העוקבת.

אלכס קושניר: כן, אלא אם כן בתקציב של השנה העוקבת יש להם יתרות שלא נוצלו.

בצלאל סמוטריץ': זה השם שצריך לשנות.

בצלאל סמוטריץ': זה לא נכון לומר שמקצצים בעודף המחויב.

בצלאל סמוטריץ': מה שהתחייב, אתה צריך לשלם.

אלכס קושניר: אנחנו כרגע לא על הפחתות, אנחנו כרגע על עודפים.

בצלאל סמוטריץ': בסדר, אבל התחלתי עם השאלה למה הם לא שינו את זה כבר בבסיס של התקציב שהגיע לכאן והעבירו?

אלכס קושניר: כי ההתחייבות נעשתה לפני זה.

בצלאל סמוטריץ': הבנתי.

ינון אזולאי: לגבי העודפים, יש עודפים שהם לא מחויבים שהיו בתת-תקצוב, לא הצליחו לנצל את התקציב הזה, אבל עברו תכנית לצורך העניין?

ינון אזולאי: כלומר: תכנית X היתה 10 מיליון, ראו שזה לא הולך, אז סגרו את זה בשבעה מיליון ונשארו להם עוד שלושה מיליון, יש דבר כזה או רק במחויבות?

אסף וקסלר: קיימים עודפים לא מחויבים, והם לא מועברים.

ינון אזולאי: הם לא מועברים?

ינון אזולאי: מה קורה איתם?

אסף וקסלר: לא, זה תלוי מקרה, אין לי תשובה כללית.

אסף וקסלר: ספציפית זה כן תלוי מקרה, כי יש מקרים מסוימים שאנחנו יודעים להכיר בגין הפעילות הזו, לדוגמה: מבינים שזאת איזושהי התחייבות שהיתה אמורה להיחתם, ואז זאת בעיה טכנית לדוגמה.

ינון אזולאי: לא, אני שאלתי שאלה פשוטה, לא על התחייבויות.

ינון אזולאי: בכוונה אמרתי לא התחייבויות.

ינון אזולאי: היה פרויקט, לא יודע, לא עולה לי בראש, אבל נגיד פרויקט רופא לכל בית אבות, בסדר?

ינון אזולאי: חשבו בהתחלה שזה 10 מיליון וסיימו את השנה עם שבעה מיליון, יש להם שלושה מיליון מיותרים.

אסף וקסלר: לצורך העניין הם מגיעים לדיון פה בוועדת הכספים.

אסף וקסלר: ככל שרוצים להשתמש בכסף הזה עבור מטרה אחרת, מגיעים לפה.

אלכס קושניר: זה מה שאנחנו עושים בהעברות תקציביות.

ינון אזולאי: לא, עודפים, אלה לא העברות תקציביות.

ינון אזולאי: העברה או עודפים?

אלכס קושניר: אנחנו כל פעם חוזרים על אותו בלבול.

אלכס קושניר: ברגע שיש כסף שלא נוצל במשרד מסוים ורוצים להשתמש בו למטרה אחרת, זה בא לפה במסגרת הפניות התקציביות, מה שעלה לנו בבוקר – או שזה עובר באותו ממשרד, או שזה עובר ממשרד למשרד.

אלכס קושניר: ברגע שמדובר בעודף מחויב, זה אותו שימוש, אותו מצב, הצביעו עליו שלוש קריאות במסגרת התקציב, זאת פשוט התחייבות קלנדרית שנמשכת לשנה הבאה, זה הסיפור.

ינון אזולאי: זה בעודפים?

אלכס קושניר: זה העודפים.

ינון אזולאי: אתה אומר שמשם באותה תכנית זה בהעברה בתוך המשרד, זה לא בעודפים, נכון?

דניאל פדון: בתוך אותה תכנית.

ינון אזולאי: לא באותה תכנית, זה עובר מתכנית א' לתכנית ב'.

דניאל פדון: חייב פנייה בוועדת הכספים.

ינון אזולאי: שאלה נוספת לגבי התכנית 240205, רפואה משפטית באבו כביר.

ינון אזולאי: זה לא עבר בשלוש קריאות, אבל גם שר הבריאות אמר שהוא לא צריך את זה בשלוש קריאות.

ינון אזולאי: מדובר על הגדלת שעות הפעילות של אבו כביר, מה קורה עם זה?

דניאל פדון: יש מתווה שמשרד הבריאות עובד עליו, מגדיל את השעות.

ינון אזולאי: זה נמצא פה?

דניאל פדון: זה לא בעודפים, זה בפעילות המכון בשנת 2020.

ינון אזולאי: אגב, בפעילות הזאת יש הגדלת השעות גם בימי החול?

דניאל פדון: אני לא מכיר את הפרטים, נחזור לוועדה עם תשובות.

ינון אזולאי: לגבי התכנית של הכשרת אחיות, כשמדברים על הכשרת אחיות אלה אחיות שכבר קיימות או תכנית חדשה לגמרי?

דניאל פדון: יש שלושה סוגים של קורסי הכשרה: קורס ראשון שמלמדים מאפס או מסבים אקדמאים, כלומר אנשים שיש להם תואר אקדמי מסבים אותם למקצוע הסיעוד – אלה שני סוגים של הכשרת אחים ואחיות, ויש עוד סוג של הכשרות מתקדמות לאחיות, קורסים בטיפול נמרץ.

ינון אזולאי: כלומר, רק למקצע אחיות, נגיד לטיפול נמרץ?

דניאל פדון: נכון.

ינון אזולאי: תכנית 240703, שירותי בריאות השן, תכנית לרפואת שיניים עבור כ-1,000 ילדים בפריפריה.

ינון אזולאי: רק בפריפריה?

ינון אזולאי: אני בעד שישקיעו כמה שיותר בפריפריה, אבל בשאר המקומות לא קיימת התכנית?

דניאל פדון: אני חושב שכדאי לתת למשרד הבריאות להתייחס, הם בזום.

מתן מור: בגדול, בבריאות השן, כמו שאר העודפים, בסופו של דבר יש תשלום לספקים בנובמבר-דצמבר, שיכול לעבור רק בשנת 2021.

ינון אזולאי: לא הבנתי, אני שאלתי משהו, וענית לי משהו אחר.

ינון אזולאי: התכנית הזאת של שירותי השן ובריאות הפה עבור כ-1,000 ילדים בגני הפריפריה.

ינון אזולאי: שאלתי האם היא מתקיימת גם בשאר הגנים בארץ או רק בפריפריה.

מתן מור: זה מתמקד בפריפריה, יש גם בגנים אחרים בארץ.

מתן מור: זה מתמקד במקומות שיש חוסר עיקרי, איפה שאנחנו צריכים לתת חיזוק.

ינון אזולאי: שירותי בריאות לילדי עובדים זרים ומבקשי מקלט המופעלים באמצעות קופות חולים, איך זה הולך?

ינון אזולאי: מצד אחד, אנחנו לא יודעים אם הם אזרחים או לא אזרחים, אם הם מועמדים לגירוש או לא לגירוש, ומצד שני אתם אומרים שיש פה איזושהי עלות.

ינון אזולאי: הם חברים בקופת חולים?

ינון אזולאי: איך אתם מגיעים אליהם?

דניאל פדון: יש קריטריונים של משרד הבריאות, שמגדירים מי זכאי להיות מבוטח בהסדר מאוחדת, בגלל שקופת חולים מאוחדת זכתה במכרז להפעיל את השירות הזה.

ינון אזולאי: דווקא של ילדי זרים?

דניאל פדון: כן.

ינון אזולאי: ומה עם ההורים שלהם?

דניאל פדון: יש דיון במשרד הבריאות האם ואיך נכון לבטח גם עובדים זרים נוספים.

ינון אזולאי: ואת זה משלמת המדינה?

דניאל פדון: כרגע מה שהמדינה משלמת זה על הילדים.

ינון אזולאי: כמה כסף זה ואיזה גילאים?

ינון אזולאי: עד 18?

דניאל פדון: עד גיל 18.

דניאל פדון: אם אני זוכר נכון, העלות התקציבית היא בסביבות ה-30 מיליון, אבל אני אוכל לחזור אליך עם תשובה מדויקת.

אלכס קושניר: המדינה משלמת באופן מלא?

דניאל פדון: לא, היא משלמת בחלקיות.

ינון אזולאי: על הילדים?

דניאל פדון: כן, על הילדים.

ינון אזולאי: מי משלם את החלק השני?

דניאל פדון: ההורים משלמים השתתפות.

ינון אזולאי: ואז הם נקראים חברים בקופת חולים?

דניאל פדון: לא, הם זכאים לשירותים מסוימים שנכללים בהסדר, ומי שמספק את השירות כספק שירות בלבד ולא כמבטח, זו קופת חולים מאוחדת ויש גם קצת כללית.

ינון אזולאי: אני לא מבין, אולי נציג משרד הבריאות יכול לענות לי על זה.

ינון אזולאי: כשאתה דניאל אומר שילדי עובדים זרים זכאים והמדינה משלמת חלק, קודם כל מה זה חלק באחוזים?

ינון אזולאי: ואם אין להורה איך לשלם?

ינון אזולאי: הרי אנחנו יודעים שחלקם בכלל לא עובדים וחלקם כן עובדים, איך זה הולך ומה העלות שהם משלמים בסופו של דבר שנתית?

מתן מור: אני פחות בפרטים של הדבר הזה.

מתן מור: אני העברתי את זה ליחידה המקצועית שמתעסקת בזה, אז עוד חמש דקות אחזיר תשובה.

ינון אזולאי: גם כתוב פה חסרי ביטוח, מי אלה חסרי הביטוח?

ינון אזולאי: ההורים או הילדים?

ינון אזולאי: כי דיברת על הילדים בסעיף לפני זה, ושירותים רפואיים לחסרי ביטוח זה סעיף אחרי זה, מי אלה חסרי הביטוח?

מתן מור: עוד חמש דקות אני אחזיר תשובה מסודרת לגבי כל הדברים האלה.

אלכס קושניר: אני לא מצליח להבין, אתם מתכוננים לפנייה תקציבית, לפניית עודפים, אתם כתבתם אותה ואתם יודעים לקרוא אותה.

אלכס קושניר: נשאלות פה שאלות על ידי חברי כנסת לגופה של הפנייה, לא משהו אחר, אלא לגופה של הפנייה עצמה.

אלכס קושניר: בלי קשר לזה שפעמיים לא הגעתם לדיון, אתם גם עכשיו לא מוכנים.

אלכס קושניר: זו התנהלות שלא מקובלת עלי.

אלכס קושניר: זה מבזבז לי את הזמן בוועדה, מה זה החמש דקות האלה?

אלכס קושניר: מה זה הדבר הזה?

מתן מור: בסופו של דבר, אנחנו יודעים להסביר למה העודפים עוברים מבחינה תקציבית.

מתן מור: ברגע שאלה היחידות המקצועיות, אני צריך להעביר את השאלות ליחידה המקצועית, כי כל נושאי משרד הבריאות פרוסים על הפנייה הזאת.

מתן מור: אני יודע להסביר תקציבית למה הדברים עוברים, אבל אנחנו נשיג תשובות מהיחידות המקצועיות.

ינון אזולאי: סעיף 5 בתכנית 240709 – סיבות מרכזיות, הנקודה הראשונה השלמת תשלום לבתי חולים בגין מבחני התמיכה.

ינון אזולאי: בפעם שעברה שהייתם פה היתה נציגה של משרד הבריאות לגבי בתי החולים הציבוריים, שיצא להם נוהל תמיכה ואמרו לנו עד ה-19 לדצמבר ישולם הכול.

ינון אזולאי: אמרו לנו את זה באותו שבוע, נראה לי ב-10, שישולם החלק האחד לפני האחרון, וב-19 בדצמבר ישולם החלק האחרון.

ינון אזולאי: האם זה קרה?

ינון אזולאי: האם הכול שולם לבתי החולים הציבוריים?

ינון אזולאי: היינו צריכים להגיע ל-960 מיליון, זה הגיע והתאפסנו?

דניאל פדון: אני אשמח שמשרד הבריאות יתייחס.

יצחק פינדרוס: מה זה התאפסנו?

יצחק פינדרוס: השאלה כמה שולם מתוך ה-960 מיליון.

ינון אזולאי: אמרנו שזה התשלום האחרון שהיה צריך להיות.

מתן מור: חסרים לנו עוד 60 מיליון להשלים לבתי החולים הציבוריים.

יצחק פינדרוס: לאיזה סכום?

מתן מור: ל-960 מיליון.

ינון אזולאי: אבל אמרתם כאן בוועדה, שב-19 לחודש יהיה התשלום הסופי.

ינון אזולאי: מתי אתם חושבים להעביר להם את זה?

ינון אזולאי: נכון שאנחנו רק יומיים אחרי, וזה עבורכם הישג, אבל היתה פה אמירה בוועדה.

מתן מור: אתה צודק, אבל בסופו של דבר, השנה נגמרת בסוף שנה הבאה, אנחנו נעביר את זה עד סוף השבוע הקרוב, יום ראשון, שני מקסימום.

ינון אזולאי: נקווה.

ינון אזולאי: בהשלמה לבתי החולים, באיזה בתי חולים מדובר?

ינון אזולאי: איך זה מחולק לבתי חולים ציבוריים, ממשלתיים, כולם?

ינון אזולאי: הרי אנחנו יודעים שבתי החולים הציבוריים בסך הכול עם קופות החולים מחזיקים כ-50% ממערך בתי החולים בארץ מבחינת המיטות.

ינון אזולאי: באיזה בתי חולים מדובר פה ואיך זה מחולק מבחינת האחוזים?

דניאל פדון: פה מדובר על 50% בתי חולים ציבוריים, כמו שאמרת, כלומר, גם כללית וגם העצמאיים.

ינון אזולאי: איך היחס שלהם?

דניאל פדון: ספציפית פה זה לפי העמידה שלהם במבחני תמיכה, שנועדו לתמרץ את הפעילויות המנויות פה, כלומר: ככל שבית חולים, לצורך העניין שערי צדק מצטיין בפגיות, הוא יקבל חלק - - -

אלכס קושניר: זאת אומרת שזה על בסיס התוצאות.

דניאל פדון: נכון.

ינון אזולאי: במרכז הארצי להשתלות התשלום עבור התפעול השוטף של המרכז בחודש נובמבר-דצמבר, כמה השתלות יש בשנה ולמה נוצרו שם עודפים?

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שמצד אחד הרבה אנשים מחכים להשתלה, ואתם גם יודעים פחות או יותר כמה צריך להיות שנתי, אז איך נוצר פה העודף?

ינון אזולאי: כמה השתלות יש לנו בשנה?

דניאל פדון: בסוף יש תפעול שוטף, בלי קשר למספר ההשתלות הפרקטי, מי שעושה את ההשתלות בפועל אלה בתי החולים מן הסתם.

ינון אזולאי: כמה בתי חולים מבצעים השתלות?

ינון אזולאי: שניים?

דניאל פדון: נדמה לי ששניים.

דניאל פדון: יש כל מיני סוגים של השתלות.

ינון אזולאי: בגדול, אנחנו מדברים על השתלות איברים.

ינון אזולאי: בסעיף 6, בגריאטריה 270710 – אנחנו מדברים על הסיעודי מורכב, נכון?

דניאל פדון: לא, על הסיעודי הרגיל.

ינון אזולאי: בסיעודי הרגיל זה לא קשור לסעיף 9?

דניאל פדון: לא.

ינון אזולאי: ב-7, תכנית 240714, יש מרכזי חוסן לחיזוק יישובי עוטף עזה ואיו"ש, תשלום עבור רכש שירותים וספקים בנושא נפגעי החרדה.

ינון אזולאי: כמה מתוך זה מועבר למרכזי החוסן?

ינון אזולאי: אולי מה שהוסיפה נירה – היא לא פה – בתקציב עם היושב-ראש למרכזי החוסן, כמה מתוך הפנייה הזאת עובר למרכזי חוסן בעוטף עזה?

אלכס קושניר: אבל זאת פנייה אחורה.

ינון אזולאי: לא, הנה פה.

אלכס קושניר: כן, אבל זה עודף מחויב - - -

ינון אזולאי: אבל ב-21' עשיתם.

אלכס קושניר: לא קשור, הכסף הזה הוא על פי התחייבות של המשרד עוד בשנת 20'.

ינון אזולאי: אני שואל אם מתוך זה הולך - - -

אלכס קושניר: לא, לא קשור לזה.

ינון אזולאי: כתוב כאן מרכזי חוסן לחיזוק יישובי עוטף עזה.

אלכס קושניר: אבל זה לא קשור לכסף שהוספנו, זה משהו אחר.

דניאל פדון: זה לפי ההתחייבויות שנוצרו עבור - -

ינון אזולאי: - - שנוצרו בשנת 20'?

דניאל פדון: נכון.

ינון אזולאי: תודה.

ינון אזולאי: לגבי סיבות מרכזיות בתכנית 241603, רכש החיסונים מדבר גם על חיסוני הקורונה?

דניאל פדון: לא.

ינון אזולאי: רק על החיסונים שבקהילה?

דניאל פדון: לא רק בקהילה, יש גם בבתי הספר: אדמת, חצבת וכן הלאה.

ינון אזולאי: בילדים.

ינון אזולאי: התכנית האחרונה של 242003 – בסדר גמור.

ינון אזולאי: יש לך שאלות, פינדרוס?

יצחק פינדרוס: זה מתווסף ל-60 מיליון?

יצחק פינדרוס: בתוך הפנייה הזאת נמצאים פה ה-60 מיליון?

דניאל פדון: לא.

יצחק פינדרוס: מבחני תמיכה זה לא השלמת העודפים?

דניאל פדון: יש השלמת עודפים על חשבון מבחני התמיכה של שנה שעברה.

דניאל פדון: ה-960 מיליון מתייחס למבחנים שתוקנו - - -

יצחק פינדרוס: לכמה זה יביא אותנו בשנת 2020?

יצחק פינדרוס: אתם כותבים פה על תשלומי מבחני תמיכה בסוף שנת 2020.

אלכס קושניר: אבל הכסף של שנת 2020 כבר שולם לבתי החולים.

יצחק פינדרוס: לא, כותבים פה שלא.

אלכס קושניר: שולם מהתקציב השוטף של המשרד, עכשיו אנחנו משלימים למשרד.

יצחק פינדרוס: אני קורא בסעיף 10, יכול להיות שלא הבנתי.

דניאל פדון: בכל שנה בעבור מבחני תמיכה, חלק מהתמיכה משולמת, הרוב הגדול, ותמיד יש איזשהו שפיל שנשאר, שלא מספיקים להגיש קבלות, דיווחים על עמידה בתנאים של המבחן, ואז כבר מחייבים את הכסף, נוצרת ההתחייבות, וההתחייבות הזאת עוברת לשנה שלאחר מכן.

דניאל פדון: בשנה שלאחר כן מכנסים את ועדת התמיכות, בודקים האם היתה אכן עמידה בתנאים של אותם מבחני תמיכה שנקבעו עוד בשנה שלפני כן, וככל שהיתה עמידה, משלמים.

יצחק פינדרוס: תוכל לומר לי כמה תהיה התמיכה בשנת 2020 במקבילה של סעיף 9?

יצחק פינדרוס: כשדיברו על 816 מיליון, כמה זה יהיה אחרי שתתנו את התוספת הזאת של 245 מיליון?

דניאל פדון: נחזיר לך תשובה מפורטת.

אלכס קושניר: היא לא משתנה בשנת 2020.

אלכס קושניר: היא לא משתנה, זה אותו דבר, אתה רק משלים את ההתחייבות שנתת.

יצחק פינדרוס: אני שואל, האם בסוף התוצאה של זה היא שעבור 2020 אתה תיתן 900 לבתי החולים, או 850 לבתי החולים?

יצחק פינדרוס: מה התוצאה הסופית בסוף?

יצחק פינדרוס: אני אגיד לך למה אני שואל את זה פה.

יצחק פינדרוס: לא הייתי מטריח את הוועדה בעניין הזה, אבל מכיוון שוועדת הבריאות נדחתה כבר כמה פעמים, הדיון על סעיף 9 עוד לא התקיים בוועדת הבריאות, על אף שהיה אמור.

דניאל פדון: הוא מתקיים ברגעים אלה.

יצחק פינדרוס: לא, הוא בוטל.

ינון אזולאי: דווקא בנוהל התמיכות, אחת הבעיות שתמיד עלו, בבתי החולים הציבוריים במיוחד, יכול להיות שגם בשאר בתי החולים, שהם אף פעם לא מצליחים לקבל בנוהל תמיכות את מה שמגיע להם, וגם משרד הבריאות אמר לנו במפורש, שלא תמיד נשאר שם כסף בתמיכות.

ינון אזולאי: האם לא צריך כבר לעבור מנוהל תמיכות הזה?

ינון אזולאי: גם בסעיף 9 שאנחנו כרגע מדברים עליו, גם שם יש בעיות שבגללן דנים שם.

ינון אזולאי: אני שואל, האם לא הגיע הזמן אחת ולתמיד להעביר מן העולם את נוהל התמיכות הזה?

ינון אזולאי: שבתי החולים יקבלו מהדלת הראשית, ולא בנוהל תמיכות.

דניאל פדון: זאת בדיוק המטרה של סעיף 9 בחוק הקאפ, המטרה היא להעביר לבתי החולים בלי - - -

ינון אזולאי: אני מאוד מקווה, כי כרגע זה לא הולך ככה.

ינון אזולאי: בגלל שאתה יודע מה קורה שם, אתה מבין שזה לא בדיוק הולך ככה.

ינון אזולאי: עם כל הבעיות שם, זה של המיטות "השחורות", זה של הפנסיות התקציביות, אתה מבין על מה אני מדבר.

דניאל פדון: היום כדי שבית חולים X יקבל תשלום עבור איזושהי תמיכה כלשהי, הוא צריך להגיש רשימה של קבלות שמראות שהוא עומד בתנאים של המבחן, שהוא הוציא את הכסף על הפעילות שנתמכת וכן הלאה וכן הלאה.

דניאל פדון: במסגרת סעיף 9, הוא לא נדרש להראות שום דבר, הסעיף יחלק את הכסף על פי פרמטרים.

ינון אזולאי: אני מכיר אותו, רק שכרגע זה לא מה שקורה.

ינון אזולאי: התייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: מצביעים בשעה 11:38.

אלכס קושניר: פניית עודפים 003 – 24.

ינון אזולאי: אולי תשאל לפני זה אם יש תשובה?

ינון אזולאי: ביקשו חמש דקות.

יהודה צוראל: עלו כמה שאלות של חברי הכנסת בנושא ביטוח חסרי מעמד.

יהודה צוראל: יש חוזר מנכ"ל משרד הבריאות, שמגדיר מי האוכלוסייה שזכאית – ילדים עד גיל 18 ששוהים במדינה ולא מכוסים על ידי חוק ביטוח בריאות ממלכתי, יכולים להירשם לביטוח שנעשה על ידי מכרז של המשרד.

יהודה צוראל: זכתה בו קופת חולים מאוחדת שנותנת היום את השירות.

יהודה צוראל: בשונה מחוק ביטוח בריאות ממלכתי, זה תלוי בתשלום ההורה עבור הילד שלו, והמשרד רק נותן איזושהי השלמה.

יהודה צוראל: החוזר אומר שעבור הילד הראשון והשני ההורה משלם 120 שקל והמדינה משלימה בעוד 160 שקל לחודש, ומהילד השלישי ומעלה במשפחה - - -

ינון אזולאי: כמה משלמת המדינה עבור כל ילד?

יהודה צוראל: התשלום החודשי הוא 280 שקל לכל ילד.

יהודה צוראל: עבור הילד הראשון והשני ההורה צריך לשלם 120 שקלים, ומהילד השלישי ומעלה השירות ניתן ללא תשלום נוסף עבור הילד.

ינון אזולאי: כמה משלמת המדינה בשנה עבור הילדים האלה?

יהודה צוראל: המדינה משלמת כ-28 מיליון שקל בשנה.

ינון אזולאי: אם ההורים של אותם ילדים לא עובדים ואין להם מאיפה לשלם את ה-280 שקלים, אנחנו משלמים יותר?

יהודה צוראל: לא, אין מבחני הכנסה בשירות הזה.

ינון אזולאי: איזה שירותים נותנים להם?

ינון אזולאי: בית חולים?

ינון אזולאי: האם גובים עוד כסף על כל יום אשפוז?

יהודה צוראל: השירות מקביל לשירותים שכלולים בחוק ביטוח בריאות ממלכתי, כלומר: אשפוזים, טיפולים רפואיים ודברים כאלה.

יהודה צוראל: יש מספר שירותים שמוחרגים – טיפולים בחוץ לארץ ושירותים שהם יחסית חריגים, אבל באופן כללי זה מבטח באופן דומה לכלל השירותים שניתנים בחוק ביטוח בריאות ממלכתי.

ינון אזולאי: ואלה, ומילד שלישי חינם?

ינון אזולאי: תשמע...

יהודה צוראל: מילד שלישי המשפחה לא משלמת.

ינון אזולאי: לא פלא שהם רוצים להישאר עוד בארץ – התייעצות.

אלכס קושניר: 003 – 24, מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

ינון אזולאי: שנינו נמנעים.

ינון אזולאי: אושרה.

ינון אזולאי: רביזיה.

אלכס קושניר: בקשת עודפים אושרה – רביזיה.

אלכס קושניר: בקשת תקציבים הבאה מספר 001 – 67, משרד הבריאות בבקשה.

דניאל פדון: הבקשה נועדה להעברת עודפים משנת התקציב 2020 לשנת התקציב 2021 בסך של 38,961,000 שקלים עבור פרוייקטי בינוי ופיתוח במערכת הבריאות, שנוצרו בגינן התחייבויות בשנת 2020 וישולמו בשנת 21'.

ינון אזולאי: זה גם על האחיות, או הכול הולך פה על בינוי?

דניאל פדון: לא, פה רק בינוי ופיתוח.

ינון אזולאי: אתה מדבר אתי על בתי חולים?

ינון אזולאי: קופות חולים?

דניאל פדון: בתי חולים, קופות חולים, טיפות חלב.

ינון אזולאי: איזה בתי חולים?

דניאל פדון: כולם.

ינון אזולאי: הממשלתיים?

ינון אזולאי: למשל, חסר לפוריה 200 מיליון, זה חלק מהתקציב הזה?

דניאל פדון: לא, השיקום בפוריה הוא בסכום תוספתי.

ינון אזולאי: המשרד הוסיף לו בשנה האחרונה.

דניאל פדון: בפנייה הזאת זה לא עובר בעודפים.

דניאל פדון: יש חוץ מזה סכומים אחרים, שמשרד הבריאות מייעד עבור בינוי בפוריה, והם לא עוברים פה בפנייה.

ינון אזולאי: האם אפשר לקבל את הפירוט של בתי החולים שנהנים פה מהבינוי?

ינון אזולאי: זה בינוי ושיפוץ או רק בינוי חדש?

דניאל פדון: גם בינוי, גם שיפוץ, אבל מדובר על התחייבויות שכבר התבצעו בשנת 2020.

ינון אזולאי: אני מבקש לדעת על איזה בתי חולים מדובר.

ינון אזולאי: אגיד לך למה אני שואל.

ינון אזולאי: אתה אומר שזה כולם.

דניאל פדון: לצורך העניין, יש פה גם מבחן תמיכה שניתן לשערי צדק לבינוי המיון שלו.

דניאל פדון: יש כאן סכומים גם לבתי חולים ציבוריים.

ינון אזולאי: אנחנו רואים כמה לא נוצל, נכון?

ינון אזולאי: כלומר, זה עודף מחויב.

ינון אזולאי: כמה היה כל הנוהל של זה?

ינון אזולאי: היה נוהל תמיכות של הבינוי, אמרת שגם בשערי צדק, כמה סך כול הבינוי?

ינון אזולאי: אני לא מדבר על הכול, אלא על הסעיף שאנחנו מדברים עליו, שממנו כביכול נשארו עודפים.

דניאל פדון: בתכנית הזאת בשנת 2020 יהיו כ-680 מיליון שקל.

ינון אזולאי: וזה מה שנשאר מחויב?

דניאל פדון: אלה העודפים המחויבים.

ינון אזולאי: המחויבים שנשארו.

ינון אזולאי: מתוך ה-600 מיליון האלה שאתה מדבר עליהם, תגיד לי רק בגדול את בתי החולים – אתה יודע?

ינון אזולאי: אפילו אל תגיד לי את הסכומים, אלא רק את בתי החולים.

ינון אזולאי: חשוב לי לדעת כמה מתוכם קיבלו בפריפריה, כמה מתוכם קיבלו במרכז.

דניאל פדון: בסוף זה מחולק לפרויקטים.

דניאל פדון: חלק מהפרויקטים הם גם לקופות חולים, חלק מהפרויקטים הם לטיפות חלב, אני לא יודע לתת לך כרגע את הרשימה.

ינון אזולאי: טיפות חלב שמוקמות באזורים חדשים?

דניאל פדון: כן, וגם שיפוץ של טיפות חלב קיימות, מיגון של טיפות חלב קיימות.

ינון אזולאי: אגב, מי משלם את השיפוץ של הקופות?

ינון אזולאי: הקופות עצמן?

ינון אזולאי: המדינה תומכת?

דניאל פדון: אנחנו תומכים בקופות החולים.

ינון אזולאי: הרי קופות החולים בדרך כלל לא בגירעונות מהשוטף שלהן, אז למה צריך לתמוך בבינוי שלהן, במקום להקצות את זה לצורך העניין לבתי חולים?

דניאל פדון: אבל בסוף יש יעדים שמשרד הבריאות רוצה לקדם ודברים שהוא רוצה לתמוך בהם, זה עניין של מדיניות.

ינון אזולאי: אבל קופות החולים לא בגירעונות.

דניאל פדון: תלוי איזו קופה ובאיזו שנה.

דניאל פדון: באמת בשנה קודמת רוב הקופות, למעט מאוחדת, סיימו בעודף.

אלכס קושניר: תשלחו לנו בבקשה בכתב את מה שינון ביקש לגבי תכנית 67-25-03, החלוקה לבתי החולים.

יצחק פינדרוס: אני גם רוצה להבין את הרציונל של נושא הבינוי.

יצחק פינדרוס: כמו שהוא שאל על פוריה, יש עוד בתי חולים.

יצחק פינדרוס: מה הרציונל?

יצחק פינדרוס: לפי מה המשרד מחליט איפה הוא בונה בית חולים ואיפה הוא משפץ.

יצחק פינדרוס: הרי הרוב בסופו של דבר מגיע מתרומות.

יצחק פינדרוס: בסוף, מה המדיניות של המשרד?

יצחק פינדרוס: כי זה הבאפר הכי חזק של מנכ"ל בית החולים.

יצחק פינדרוס: מצד אחד הוא צריך לגייס, ומצד שני חלק מהתרומות מממנות את השוטף.

יצחק פינדרוס: לפי מה מחליטים אם בונים בדרום?

יצחק פינדרוס: בצפון?

יצחק פינדרוס: במרכז?

יצחק פינדרוס: בפריפריה?

דניאל פדון: כל חמש שנים יש תכנית חומש, שנקראת תכנית המיטות של משרד הבריאות, שבה מתעדף משרד הבריאות איפה הוא רוצה לבנות את המיטות התוספתיות הבאות.

אלכס קושניר: מתי תכנית החומש האחרונה היתה?

דניאל פדון: תכנית החומש האחרונה מתייחסת לשנים 2017 עד 2022.

דניאל פדון: בדיוני התקציב הקרובים אנחנו נדון עם משרד הבריאות על התוכנית לשנים 23' והלאה.

ינון אזולאי: כלומר, עדיין אתה נמצא בתוכנית החומש כרגע עד ה-22', כולל 22'?

ינון אזולאי: ל-23' תצטרך תכנית חומש חדשה - -

דניאל פדון: - - שבה משרד הבריאות יגיד: אני רוצה טיפול כזה באזור כזה, טיפול באזור קרוב - - -

יצחק פינדרוס: ה-600 מיליון שקל זה בתוך תכנית החומש?

דניאל פדון: חלקו בתכנית חומש, וכמו שאמרתי יש גם תחומים נוספים - - -

יצחק פינדרוס: כמה ממנו זה בתי החולים, כמו שהוא שאל מקודם?

אלכס קושניר: אנחנו נקבל את זה באופן מסודר.

יצחק פינדרוס: אני רוצה גם להבין את התפיסה הכוללת.

אלכס קושניר: בסדר, נקבל את זה.

אלכס קושניר: בטח פורסמה גם תכנית חומש של משרד הבריאות, לא?

דניאל פדון: כן, ועד כמה שאני יודע גם הועברה לוועדה.

ינון אזולאי: אין לי את תכנית החומש, בדקתי.

דניאל פדון: נעביר.

בצלאל סמוטריץ': יש פה פרויקטים של מחשוב.

בצלאל סמוטריץ': אני מנצל את ההזדמנות.

בצלאל סמוטריץ': התקפת הסייבר שהשביתה את מערכות המחשוב, נדמה לי בהלל יפה, אתם יודעים להגיד מה המסקנות של הבדיקה?

בצלאל סמוטריץ': האם עכשיו ספציפית אתם מתקצבים הגנות סייבר בבתי חולים בעקבות התהליך הזה?

בצלאל סמוטריץ': איפה התקציב הזה נמצא?

דניאל פדון: מתקפת סייבר בהלל יפה באמת השביתה את בית החולים בערך לשלושה שבועות.

דניאל פדון: תקצבנו גם הקמה מחדש של מערכות המחשוב, ואנחנו עובדים יחד עם משרד הבריאות על תכנית, שתיתן מענה יותר טובה ממה שהיה עד כה לאיומי אבטחת המידע בבתי החולים.

בצלאל סמוטריץ': יחד עם הרשות להגנת הסייבר?

דניאל פדון: גם איתה נעבוד.

בצלאל סמוטריץ': ואיפה זה תוקצב?

בצלאל סמוטריץ': הרי בסוף לכל דבר כזה יש משמעות תקציבית.

דניאל פדון: אז כרגע עוד אין תכנית, ולכן עוד לא תוקצבה מעבר לתקציב שכבר היה.

דניאל פדון: אנחנו עובדים יחד איתם כדי לייצר תכנית טובה, שתוכל לתת מענה ולמנוע הישנות של מקרים כאלה.

בצלאל סמוטריץ': השאיפה היא לממש את זה ב-2022?

דניאל פדון: ב-22' כרגע זה לא מתוקצב.

בצלאל סמוטריץ': אבל השאיפה תהיה לתקצב, למצוא לזה מקור ב-2022?

בצלאל סמוטריץ': כי זה חתיכת איום.

ינון אזולאי: זה חלק מהסייבר הלאומי, לא?

ינון אזולאי: אתם לא לוקחים את זה כחלק ממערך הסייבר הלאומי?

ינון אזולאי: במשרד ראש הממשלה?

דניאל פדון: גם היום יש תקציבים שמופנים לאבטחת מידע.

דניאל פדון: כמו שחבר הכנסת הזכיר, אנחנו חושבים שיש הרבה לקחים שצריך ללמוד ולהפיק מהאירוע הלא טוב שקרה בהלל יפה, ובהתאם ללקחים האלה, נוכל לראות איך מיישמים את הדברים.

בצלאל סמוטריץ': גם בתי החולים הציבוריים, לא רק הממשלתיים?

דניאל פדון: אנחנו רוצים להגן על כל בתי החולים, חשובים לנו כל החולים.

בצלאל סמוטריץ': זה חוזר לפער הקבוע בין בתי החולים הממשלתיים לציבוריים.

בצלאל סמוטריץ': נניח שיופקו לקחים, תהיה תכנית ותתקצבו אותה; בתי החולים הממשלתיים יקבלו אותם מתקציב המדינה.

אלכס קושניר: לא, הם יביאו את זה לפה ונדון בזה.

אלכס קושניר: בסוף הם יצטרכו למצוא מקור תקציבי, זה יגיע לפה.

בצלאל סמוטריץ': הבקשה שלי, והייתי שמח אם תצטרף אלי כיושב-ראש, שבמידה שתגובש תכנית, היא תתוקצב גם ביחס לבתי החולים הציבוריים.

אלכס קושניר: כמובן, ההגנה חייבת להיות על כולם.

בצלאל סמוטריץ': זה לא כמובן, בדרך כלל מטילים על בתי החולים את הסטנדרט שקיים בממשלתיים, אבל הם צריכים להביא מהבית את הכסף שאין להם.

ינון אזולאי: התייעצות.

אלכס קושניר: נחזור בשעה 11:54.

אלכס קושניר: סעיף 001 - 67, מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: נגד בתי החולים?

ינון אזולאי: לא, אני לא נגד, אני מוריד את האצבע, אני נמנע.

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: שניכם?

ינון אזולאי: לא, אני.

ינון אזולאי: רביזיה.

אלכס קושניר: רביזיה.

יצחק פינדרוס: אני לא הצלחתי להבין לפי איזה חלוקה.

יצחק פינדרוס: אתה רגוע, אני חדש פה, אני רוצה ללמוד.

ינון אזולאי: לא, אתה צודק.

ינון אזולאי: אני קודם כל לא חולק עליך.

אלכס קושניר: אנחנו עוברים לרביזיות שהוגשו על פניות עודפים.

אלכס קושניר: על מה יש לנו רביזיות?

טמיר כהן: יש לנו פניית עודפים 001 – 38, משרד הכלכלה והתעשייה.

טמיר כהן: את הרביזיה הגשת אתה וחבר הכנסת גפני ב-13 לחודש.

ינון אזולאי: אני מבקש לנמק את הרביזיה.

ינון אזולאי: ביקשתי שיביאו לי את כל הרביזיות, אבל הן עדיין לא מונחות לפני.

ינון אזולאי: לפי זכרוני, היה במשרד הכלכלה סיפור של מעונות היום.

ינון אזולאי: אנחנו רואים שנותנים כסף לילדי הזרים.

ינון אזולאי: בשבוע שעבר תוקצבו מעונות היום לילדי הזרים במאות מיליונים – אם אני לא טועה, זה משהו כמו 800 מיליון שקל.

בצלאל סמוטריץ': 800 שקל לחודש.

ינון אזולאי: סליחה, 800 שקל לחודש, כפול כמה ילדים?

ינון אזולאי: בעשרות מיליונים, בסדר?

ינון אזולאי: – מתוקצבים ילדי הזרים, שאין להם שום דבר וזיקה למדינת ישראל, לארץ ישראל, לעם היהודי.

ינון אזולאי: הם גם לא תורמים דבר למדינת ישראל.

ינון אזולאי: אנחנו רואים פה שמכים את לומדי התורה, שיש להם זיקה למדינת ישראל, ליהדות, לתורה, ולא מוכנים שיהיו לומדי תורה.

ינון אזולאי: זה דרך תבחינים שאם לא תהיה פסיקה אחרת באחד בינואר, יפסיקו לתקצב את הילדים האלה, את חסרי הישע האלה.

ינון אזולאי: אני לא מבין איך אנחנו יכולים להעביר כסף – לא משנה אם זה עודף, זה לא מעניין – לילדי זרים, לילדי זרים יש כסף, ולילדי עמך ישראל היהודים, לומדי התורה, אין כסף.

ינון אזולאי: אני רוצה לעכב להם דבר כזה, כדי שיבינו שמה שחשוב לנו זה העם היהודי, ההכרה שלנו במדינה היהודית ושהתורה היא ערך עליון.

ינון אזולאי: לכן אני כן מבקש לפתוח את הרביזיה הזאת ולדון עליה וגם לדחות אותה, עד אשר הגזירה הזאת של ילדי המעונות חסרי הישע מהמגזר החרדי תבוטל.

אלכס קושניר: אני עובר להצבעה.

ינון אזולאי: הוא גם מנמק.

אלכס קושניר: למה הוא מנמק?

ינון אזולאי: כי גפני גם הגיש.

ינון אזולאי: הוא מייצג את גפני.

אלכס קושניר: כן, בבקשה.

יצחק פינדרוס: איבוד העשתונות הזה של סדרי עדיפויות פה במדינה הוא משהו מטורף.

יצחק פינדרוס: אני מקבל את זה שילדי הזרים צריכים עזרה, צריכים מעונות, צריכים קופות חולים, צריכים הכול; אבל יש פה אזרחים שנמצאים פה, חלקם שבעה, שמונה דורות, והם לא רלוונטיים בעניין הזה.

יצחק פינדרוס: מישהו איבד פה פרופורציות בכלל.

יצחק פינדרוס: באמת מישהו התחרפן פה.

יצחק פינדרוס: באים לפה בהיסטריה – איך שאלת מקודם?

יצחק פינדרוס: אתה נגד בתי חולים?

יצחק פינדרוס: אני לא מבין, אתם נגד ילדים שצריכים מעונות יום?

יצחק פינדרוס: אתם נגד הדבר הזה?

יצחק פינדרוס: תבנו סדרי עדיפויות סבירים, סדרי עדיפויות נורמליים, תפתחו את הדיון הזה, יבואו לפה נציגי משרד הרווחה ויסבירו למי חסר היום, למי יש, מי צריך, מי נצרך, מי לא נצרך, מה זה בחטף להעביר לילדי זרים, ולילדים ישראלים לא, הם מחוץ למשחק?

יצחק פינדרוס: זה דבר שהוא בלתי מתקבל על הדעת.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: אני מצביע על הרביזיה, מי בעד הרביזיה?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: לא אושרה.

אלכס קושניר: הרביזיה נדחתה.

אלכס קושניר: מה הרביזיה הבאה?

טמיר כהן: 001 – 39, משרד התקשורת.

טמיר כהן: אופיר כץ הגיש את הרביזיה.

ינון אזולאי: אני הצטרפתי.

אלכס קושניר: אין בעיה, תנמק.

ינון אזולאי: אם אתם זוכרים, דיברנו על יהודה ושומרון, שאין שם קליטה, וזה מסכן סכנת חיים את אנשי יהודה ושומרון שנוסעים בכבישים האלה.

ינון אזולאי: בצלאל, אתה מכיר את זה מקרוב, אתה עובר את זה כל יום, גם כשאני נוסע שם.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שזה מסכן חיים, וכל פעם אומרים לנו שזה ייפתר וזה לא קורה.

ינון אזולאי: אבל הדבר החמור שקרה פה בשבוע שעבר בזמן הדיון על העודפים האלה, שהעליתי את נושא ביתר, שאין שם קליטה ושיש שם בעיה באנטנות.

ינון אזולאי: יושב פה נציג של משרד האוצר ואומר, כנראה הרפרנט של התקשורת: עיריית ביתר לא מסכימה, זה לא נכון, היא לא רוצה.

ינון אזולאי: ככה הוא אמר.

ינון אזולאי: במכתב שנשלח לי מעיריית ביתר ובשיחה שקיימתי איתה, ואם אני לא טועה הדברים נשלחו גם לוועדה, הדברים הם שקריים ולא נכונים.

ינון אזולאי: בעיריית ביתר אמרו שהם היו מוכנים להתקדם וגם התקדמו, ומי שתקע את זה – זה משרד התקשורת, וכנראה גם האוצר.

ינון אזולאי: לא יכול להיות שנציג ציבור ישקר לציבור וישקר לנו כחברי כנסת.

ינון אזולאי: מה אנחנו מבקשים לפתור?

ינון אזולאי: את הבעיה הבסיסית של הצלת חיים.

ינון אזולאי: אגב, ביתר זה ישוב כמו כולם, ומגיע להם בזכות ולא בחסד לדבר עם כולם.

ינון אזולאי: אבל יושב פה נציג של משרד ממשלתי ומשקר.

ינון אזולאי: יש התכתבויות, שהם שלחו.

ינון אזולאי: הם אומרים לנו שהם מוכנים ושהבעיה לא אצלם, אלא אצל משרד התקשורת ואצל משרד האוצר, ויושב פה נציג שמשקר לנו.

ינון אזולאי: אני חושב שלא צריך להעביר דבר כזה, עד שהוא לא ייתן על זה את התשובות.

ינון אזולאי: אתה מזלזל בעניין הזה?

אלכס קושניר: אתה יודע מה אני רוצה להגיד?

אלכס קושניר: אני לא יודע אם הטענות של ינון הן נכונות, אבל אני מבקש התייחסות בכתב לגבי הסוגיה הזאת בהקדם האפשרי ממשרד האוצר.

אלכס קושניר: בכלל, אני מבקש לקבל את השתלשלות האירועים לגבי התקנת אנטנות ביישוב, כדי להבין איפה הבעיה, אצל הרשות או אצל משרד התקשורת.

אלכס קושניר: אגב, הפנייה היא גם למשרד התקשורת.

אלכס קושניר: פנייה 001 – 39, מי בעד הרביזיה?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: לא אושרה.

אלכס קושניר: הרביזיה נדחתה.

טמיר כהן: 002 – 51 הדיור הממשלתי.

אלכס קושניר: אגב, קיבלנו פה, אז הם הסבירו לנו.

ינון אזולאי: קיבלתם בכתב?

אלכס קושניר: לא ביקשנו בכתב, אבל קיבלנו תשובה.

ינון אזולאי: אנחנו מדברים על בתי הדין.

אלכס קושניר: גם קיבלנו תשובה.

ינון אזולאי: שלחת לנו אותה במיל?

ינון אזולאי: זה הגיע אלינו?

אלכס קושניר: לא שלחנו עוד?

אלכס קושניר: אז לשלוח.

ינון אזולאי: אתה מבין?

ינון אזולאי: עכשיו אני שואל ברצינות, אם יש תשובה, יכול להיות שהיא לא תספק אותי, אנחנו לא יודעים, אבל לתת לנו תשובה שעל בסיסה נוותר על פתיחת הרביזיה?

ינון אזולאי: הרי העלינו פה את סיפור בתי הדין.

ינון אזולאי: הם בעצמם אמרו שכבר כמה שנים הם רק בתכנון, כלומר אין בינוי.

ינון אזולאי: אנחנו מדברים חמש שנים רק על תכנון.

ינון אזולאי: אתה רוצה להצביע?

ינון אזולאי: הצבעה.

אלכס קושניר: אני מקבל את מה שאתה אומר.

אלכס קושניר: אני מבקש להעביר לחברי הכנסת את התשובה, ואנחנו נצביע על הרביזיה הזאת מאוחר יותר.

ינון אזולאי: תודה.

אלכס קושניר: אנחנו יוצאים להפסקה וחוזרים ב-12:30 להצבעה על הרביזיות.