ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 135, 2021-12-12 14:00

גלעד קריב: צהריים טובים לכולם.

גלעד קריב: נמצאים אתנו כאן חברתנו אילנה גנס ראש מטה בריאות הציבור במשרד הבריאות, עורכת הדין מירה רווה ממשרד המשפטים ועורך דין שי סומך ממשרד המשפטים.

גלעד קריב: אני מבין שהממשלה אישרה בישיבתה הבוקר שורה של תקנות.

גלעד קריב: אנחנו כינסנו את הישיבה הזאת בעקבות אישור תקנות והכרזות למיניהן על ידי הממשלה בישיבתה הבוקר.

גלעד קריב: שני העניינים שנמצאים על סדר יומנו בישיבה הזאת שבמידה מסוימת קשורים זה בזה, האחד הוא הצעת הכרזת סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (בידוד שלש אדם שנכנס לישראל בנסיבות מיוחדות) (תיקון מס' 2), התשפ"ב-2021, והשני הוא הצעת תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (חובת ביצוע בדיקה בכניסה לישראל) (תיקון מס' 5), התשפ"ב-2021.

גלעד קריב: שני עניינים שיישארו לימים הקרובים נוגעים לעצם ההכרזה על מצב החירום ואמצעי הבידוד הטכנולוגי בו הממשלה אישרה מעבר לשלב נוסף בהפעלת הכלי של השימוש בווידאו לטובת וידוא מקומו של אדם שחב בחובת בידוד.

גלעד קריב: הנושא הזה הוא נושא משמעותי.

גלעד קריב: שמענו עליו בוועדה בדיונים הקודמים אבל מטבע הדברים מן הראוי לאפשר לחברי הכנסת לדעת מבעוד יום על הנושא הזה, להגיע ולהתייחס אליו ולכן העניין הזה ייקבע לימים הקרובים.

גלעד קריב: אנחנו לאחר סוף שבוע עמוס דיווחים בתקשורת על כוונות הממשלה או מי מחבריה בכיוונים כאלה ואחרים.

גלעד קריב: אני חושב שטוב להזכיר שבסופו של יום אין לנו אלא את מה שהממשלה מאשרת.

גלעד קריב: עם כל החשיבות לדיווחים בתקשורת והדיווחים העיתונאיים שיש להם את תפקידם החשוב כשלעצמם, בסופו של דבר אנחנו דנים במה שהממשלה מניחה לפנינו בהקשר של תקנות, הכרזות וצווים והתפקיד שלנו הוא לוודא שהדברים עולים בקנה אחד עם הוראות החוק ושהם מידתיים וסבירים.

גלעד קריב: ללא שהות אנחנו ניגש לעיסוק בתקנה ובהכרזה.

גלעד קריב: על הדרך נבקש מחברתנו אילנה גנס התייחסות לתמונת המצב האפידמיולוגית כפי שאנחנו מבינים אותה היום ואני כן מתכוון להתייחס לכמה סוגיות נוספות שהזכרנו אותן בשבוע שעבר.

גלעד קריב: אני לא בטוח שמי שנמצא כאן אלה הגורמים להשיב, אבל טוב להציב את הדברים על השולחן.

גלעד קריב: גברתי היועצת המשפטית, עם מה אנחנו מתחילים?

נועה ברודצקי: ההכרזה על בידוד במלוניות.

גלעד קריב: הצעת הכרזת סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (בידוד של אדם שנכנס לישראל בנסיבות מיוחדות) (מס' 2) (תיקון מס' 2), התשפ"ב-2021.

נועה ברודצקי: ההכרזה אושרה בשבוע שעבר והיא אמורה לפקוע הלילה.

נועה ברודצקי: הדבר שמבקשים כאן הוא הארכת ההכרזה.

נועה ברודצקי: הדבר השני שעלה בדיון כאן בשבוע שעבר היה הקושי לגבי בדיקות שלא הגיעו.

נועה ברודצקי: בשבוע שעבר מה שאושר היה שכולם - אותם אנשים שמגיעים ממדינות אדומות – כולם מחכים שיגיע ממצא שלילי כדי לצאת מהמלונית ואם יש מישהו שמגיעה לו תשובה חיובית מזן ה-אומיקרון , מי שהיה אתו בטיסה מחכה ליום השלישי לעשות בדיקה נוספת.

נועה ברודצקי: עלה קושי לגבי מקרים בהם הבדיקה של מישהו מהטיסה פשוט לא מגיעה ומבקשים כרגע לתקן כך שאם למישהו לא מגיעה התוצאה עד 24 שעות, בכל זאת כל מי שיש ממצא שלילי יצא.

נועה ברודצקי: אני חייבת להעיר הערה קטנה.

נועה ברודצקי: יש משהו שלא ברור עד הסוף בנוסח וכפי שזה כתוב כרגע.

נועה ברודצקי: אם יש מישהו עם ממצא חיובי, כל המטוס נשאר עד היום השלישי לבדיקה.

נועה ברודצקי: אני חושבת שהנוסח לא ברור עד הסוף כי הוא לא מפנה לפסקה (4).

נועה ברודצקי: אני מבינה שזה מה שזה אומר אבל אני חושבת שצריך להדק שם את הנוסח.

נועה ברודצקי: ברור לי שזאת הכוונה אבל אני חושבת שצריך להדק את זה כי כתוב שכל מי שקיבל ממצא שלילי מזן ה-אומיקרון או עד שחלפו 24 שעות מביצוע בדיקה כאמור לפי המוקדם - צריך להיות ברור שזה אם לא היה מישהו שהגיע חיובי.

שי סומך: כך אנחנו מפרשים.

שי סומך: אם יש ממצא חיובי, הם צריכים להמשיך עד היום השלישי.

נועה ברודצקי: זאת פסקה (4).

שי סומך: למען הסר ספק, בתיקון הבא נביא את זה.

נועה ברודצקי: ברור שזאת הכוונה אבל אני חושבת שצריך לעשות שם איזשהו הידוק של הנוסח.

גלעד קריב: כרגע יש סתירה בין 1 ל-4, סתירה לשונית פשוטה.

גלעד קריב: אני מבין שלא לזה התכוונתם אבל תסבירו לי איך הפרשנות שלכם עומדת בזה כי אז יכול להיות שפשוט צריך לתקן את הנוסח.

גלעד קריב: סעיף (1) אומר שמי שקיבל בבדיקה שלו ממצא שלילי לזן ה-אומיקרון, עד שחלפו 24 שעות מביצוע הבדיקה.

גלעד קריב: חלפו 24 שעות, הוא יוצא.

גלעד קריב: איפה ההתניה על כך האומרת אלא אם היה נוסע אחר שקיבל את הממצא החיובי?

גלעד קריב: ברור לי שסעיף 4 הוא זה שחל בסיטואציה.

מירה רווה: ברגע שמישהו אחד מקבל חיובי, הוא חל בסעיף (4).

גלעד קריב: מי שלא חל עליו (3) ושהה בטיסה עם מי שקיבל ממצא חיובי.

גלעד קריב: הבנתי.

מירה רווה: בעצם יש כמה אופציות.

מירה רווה: או שבן אדם מקבל שלילי יחד עם כל שאר הנוסעים בטיסה או אם לא הגיעו תוצאות של כולם, הוא עדיין נשאר בחלופה הראשונה.

מירה רווה: הוא קיבל שלילי, הוא משתחרר אחרי תוצאת הבדיקה הראשונה והוא הולך להמשך הבידוד בבית.

מירה רווה: אם הוא מקבל חיובי, הוא כמובן נשאר במלונית בבידוד עד לשחרור ובמקרה שיש איזשהו מגע של מישהו שנושא את ה-אומיקרון, הוא בחלופה הרביעית.

גלעד קריב: יש כאן ענייני ניסוח.

מירה רווה: הניסוח ב-1 אומר עד לקבלת כל שאר התוצאות.

נועה ברודצקי: כדאי לתת שם הבהרה.

גלעד קריב: צריך להוסיף כאן גם ב-1 עוד "בלבד".

גלעד קריב: "ובלבד שלא שהה בטיסה עם מי שקיבל ממצא חיובי לזן ה-אומיקרון, בדיקה שביצע עם כניסתו לישראל והצהיר".

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: אני מקבל את העמדה שפרשנות יכולה להחזיק את 1 ואת 4 אבל כדאי לטייב את זה.

גלעד קריב: אנחנו מבינים שמעבר להארכה של המועד, אתם בעצם ויתרתם על הרעיון הזה שצריך להמתין עד שכולם יקבלו תשובה שלילית.

מירה רווה: במקרה שלא מתקבלת תוצאה.

מירה רווה: ניסינו לתת מענה בעקבות מה שעלה כאן בוועדה.

גלעד קריב: אנחנו מניחים שברוב המקרים כל נוסעי המטוס יקבלו תוך 24 שעות ואז בעצם זה או עד שאתה מסיים לקבל את התשובות או עד 24 שעות.

גלעד קריב: במקרה שלא הגיע תוך 24 שעות - - -

מירה רווה: של כולם.

גלעד קריב: ברור.

גלעד קריב: מה מבחינה נורמטיבית וגם מבחינה תפקודית אפידמיולוגית, מה קורה אם אדם משתחרר לביתו כי עברו 24 שעות ואחרי 24 שעות נמצא שמישהו כן יצא חיובי?

גלעד קריב: נחזיר את האנשים למלונית?

מירה רווה: זו הערה שאדוני העיר בישיבה הקודמת לעניין ההבחנה בין חוזרים מחוץ לארץ או ממדינות אדומות או לא ממדינות אדומות או מי שנמצא חולה ב-אומיקרון בקהילה.

מירה רווה: ביום חמישי יצאה הנחיה של המנכ"ל לכל רופאי המחוזות שבעצם אומרת להשתמש בסמכות שלהם לפי צו בידוד של בתי חולים, שבמקרה שמתגלה חולה ל-אומיקרון, צריך להפנות אותו לבידוד במלונית.

גלעד קריב: את החולים.

מירה רווה: את החולים.

גלעד קריב: לא את מי שנחשף אליהם בטיסה.

מירה רווה: לא.

מירה רווה: את החולים.

מירה רווה: כמו במצב שקיים כיום.

מירה רווה: אז למעשה יצרנו את אותו דין גם לחוזרים מחוץ לארץ, בין אם הם ממדינות אדומות או לא, וגם למישהו שהוא חולה בקהילה.

גלעד קריב: זאת דרך השימוש בסמכות של הפקודה.

מירה רווה: כן.

מירה רווה: נכון.

נועה ברודצקי: שאלת היושב ראש הייתה לגבי אותם אנשים ששהו בטיסה.

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: אני הבנתי שהם לא רואים לנכון להחזיר אותם למלונית.

מירה רווה: את המגעים לא.

מירה רווה: רק את החולה המאומת.

נועה ברודצקי: חשוב להבהיר שבגלל שמתבקש כאן להאריך את התקופה ב-10 ימים, אנחנו כבר נכנסים לתקופה של אחורי 20 ימים מאז ההכרזה הראשונית.

גלעד קריב: ההכרזה הראשונית על מלוניות

נועה ברודצקי: כן.

נועה ברודצקי: לכן יש כאן דרישה שהוועדה תאפשר מראש את 20 הימים ב-16 בחודש.

גלעד קריב: בעצם 20 הימים הראשונים במלונית, זה בסמכות הממשלה.

נועה ברודצקי: בכל מקרה הם חייבים לתת לנו 48 שעות מראש אפשרות לאשר אבל זה כן נכנס לתוקף אחרי 48 שעות אם הוועדה לא אישרה.

גלעד קריב: ואז זה מחזיק 20 ימים.

נועה ברודצקי: לא.

נועה ברודצקי: הייתה להם כל פעם תקופה של שבעה ימים וברגע שזה עובר את ה-20 ימים, הם חייבים את אישור הוועדה מראש.

גלעד קריב: במצטבר.

נועה ברודצקי: כן.

נועה ברודצקי: את אישור הוועדה מראש ואז אפשר לאשר עד 14 ימים.

מירה רווה: אנחנו בעצם מבקשים את אישור הוועדה לפי סעיף 22(ג)(ח2).

מירה רווה: אישור מראש כי התקופה, החל מה-16 בדצמבר, חולפים 20 הימים.

מירה רווה: לכן אנחנו מבקשים מהוועדה את ההארכה הזאת מראש.

נועה ברודצקי: הם לא ביקשו את כל 14 הימים.

נועה ברודצקי: הם מבקשים עכשיו 10 ימים.

גלעד קריב: ברור.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: זה פוקע ב-22 בשעה 23:59?

נועה ברודצקי: זה מה שהם מבקשים.

נועה ברודצקי: זה מה שאתה מבקש עכשיו.

מירה רווה: כן.

מירה רווה: אם עכשיו הוועדה תאשר מראש ל-10 ימים, אז כן.

גלעד קריב: אני שואל מבחינת הארכה.

גלעד קריב: אנחנו צריכים לשים לב שאנחנו לא מביאים יותר מדי דברים ליום רביעי כי אם אתם תנצלו שלא כראוי את סעיף הדחיפות ותביאו לנו את זה ברביעי בצהריים, קשה לנו לכנס את הוועדה ברביעי.

גלעד קריב: הסכמתי לגבי הנושא של הכרזת מדינות אדומות, שאת זה נפוגג בימי רביעי, בגלל המרחק משבת והצורך לעדכן את הרשימה אבל כאן בעצם הרשימה המעודכנת כאן או היא נסמכת על הרשימה?

מירה רווה: היא מעודכנת כאן.

מירה רווה: כל שינוי, נצטרך לקבל מהוועדה.

שי סומך: חייבת להיות מעודכנת כאן.

גלעד קריב: יכול להיות שאת הסטים האלה של כל מה שקשור במלוניות, במדינות אדומות וכולי, נצטרך לעשות בימי רביעי אבל אתם תצטרכו להביא את זה ביום שלישי.

גלעד קריב: לא להביא לנו את זה באמצע הדרך, ביום רביעי.

גלעד קריב: את ענייני התו הירוק ואת יתר הדברים, אנחנו נציב ליום שני בלילה, כך שיהיה לנו את יום שלישי לדון בהם.

גלעד קריב: לכם יהיה את יום ראשון כדי לטפל בממשלה.

גלעד קריב: שלום לחבר הכנסת בני בגין.

גלעד קריב: שבוע טוב.

גלעד קריב: אילנה, לפני שנצביע על העניין הזה, התייחסות שלך לתמונת המצב האפידמיולוגית.

גלעד קריב: אני חושב שאחד האתגרים שיש לנו בהארכה הזו מבחינת תמונת המצב האפידמיולוגית כפי שאני מבין אותה, זה בעצם העובדה שאנחנו לצערנו מגיעים למצב שעוד מדינות רבות בעולם מתחילות לענות לפרמטרים, לחות מבחינת התפשטות ה-אומיקרון אצלן.

גלעד קריב: נכון שהנוסחה שלכם היא משוקללת, מספר החוזרים, בסופו של דבר אם המאמץ הגדול הוא למנוע הגעת נשאי אומיקרון לארץ, שאלת השיעור וכולי כבר קצת פחות חשובה.

גלעד קריב: איך אתם רואים את תמונת המצב?

אילנה גנס: קודם כל, אנחנו עדים לדיווחים רבים על עלייה בהיקפי תחלואה במדינות נוספות.

אילנה גנס: גם בריטניה שכבר ראינו ניצנים ראשונים שדווח עליהם בשבוע שעבר, במהלך סוף שבוע מדווחת שקרוב ל-10 אחוזים, אפילו יותר, מהריצופים שלה כבר חיוביים לווריאנט ויש מדינות נוספות.

אילנה גנס: גם דנמרק מאוד מאוד קרובה להיקפים האלה.

אילנה גנס: אנחנו רואים גם עלייה נוספת בהיקף החוזרים ממדינות שונות, חלקם כבר מאומתים ומרוצפים ודאיים וחלקם עדיין מוגדרים בחשד גבוה.

אילנה גנס: ככל שאנחנו מסתכלים על תמונת המצב הזאת, אפילו כמה ימים קדימה, אנחנו מבינים שבקצב התפשטות תחלואה הנוכחי של הווריאנט, בגלל קצב הכפלה מאוד מאוד מהיר שלו, אנחנו צפויים לשינויים מאוד מהירים במדינות האדומות שכמובן העדכון שלהן יובא לאישור הממשלה ולאישור הוועדה בהמשך.

אילנה גנס: אנחנו נצטרך לעשות מעקב כמעט יום יומי.

אילנה גנס: , מבחינתנו הוא בוודאות יום יומי, ואני מניחה שיוחלט על איזושהי תדירות של עדכון תקנות בהתאם לתמונת מצב המשתנה בצורה מאוד מאוד מהירה ודינאמית, אבל כבר נכון להיום אנחנו יכולים לראות גם איזושהי עלייה במגמות של מספר מרוצפים במדינת ישראל נכון להבוקר שכבר עומדת על 55, עוד כ-60 מוגדרים בחשד גבוה ועוד כ-50 ומשהו מוגדרים בחשד נמוך.

אילנה גנס: אנחנו בהחלט עוקבים בדריכות אחרי העלייה בתחלואה במדינות נוספות.

אילנה גנס: בדיוק ברגעים אלה יש דיון מקדים לפני הדיון אצל השר לגבי עדכון רשימת המדינות והסתכלות על העולם.

אילנה גנס: חשוב לציין שאנחנו בוחנים כל הזמן גם את הקריטריונים שהגדרנו ואם נכון להסתכל על זה כך, וההערכה שלנו היא שכל עוד אנחנו מצליחים לשמור את רמת התחלואה הנמוכה כאן בארץ מבחינת התפשטות ה-אומיקרון, נכון לעשות כל מאמץ אפשרי כדי לצמצם עד כמה שניתן את המשך הכניסה שלו מחוץ לארץ, במיוחד ממקומות שאנחנו מעריכים שיש לנו משם סיכון גבוה להבאת תחלואה כאשר הערכת הסיכונים היא באמת מאוד מורכבת.

אילנה גנס: יש מדינות שמרצפות ומדווחות ואז שם קצת יותר קל.

אילנה גנס: יש כבר תחלואה נכנסת מחלק מהמדינות.

אילנה גנס: חלק מהמדינות הן חור שחור מבחינת מידע כי הן לא מרצפות ולא מעלות תוצאות לאתרים ושם באמת האתגר הוא להבין את התפוצה של הווריאנט.

אילנה גנס: השאלה היא באמת שאלה של גישה, האם אנחנו כרגע מנסים לצמצם למקסימום את הכניסה ואז גם מדינות שנכנסות משם, מקרים של תחלואה בודדת, מבחינתנו זה כבר מדליק נורה אדומה ומצדיק – לפחות בשלב הזה, כל עוד אנחנו על תחלואה נמוכה - הכנסה של מדינה כזו לסיכון מרבי.

אילנה גנס: צריך להסתכל על זה כמובן גם בהיבט הפרקטי.

אילנה גנס: אם אנחנו הולכים להרחיב משמעותית את היקף המדינות שייכנסו לרשימה האדומה.

אילנה גנס: ככל שמדובר ביעדים שהם מאוד מאוד גבוליים, שיש לנו תעבורה תעופתית מאוד מאוד גדולה, אין ספק שזה ישליך בצורה אוטומטית על כל מדיניות המלוניות, פיקוח טכנולוגי, פיקוח בכלל באכיפה כי אנחנו בעצם מדברים כבר על מספרים הרבה יותר גדולים.

אילנה גנס: לכן יש כאן הרבה משמעויות שאנחנו שוקלים כרגע את המדיניות גם בהסתכלות יותר רחבה על תמונת המצב.

אילנה גנס: ללא קשר ל-אומיקרון, אנחנו עדיין ממשיכים לטפס כל יום קצת עם מקדם ההדבקה.

אילנה גנס: הבוקר אנחנו עומדים על 1.09, סביב ממוצע של 600 מאומתים יומי.

אילנה גנס: כלומר, כל הזמן מוסיפים עוד קצת.

אילנה גנס: שוב, כרגע אנחנו לא מייחסים את העלייה הזאת ל-אומיקרון אבל ככל שהוא ייכנס ויתרחב כאן בארץ, אנחנו נראה עלייה הרבה יותר מהירה שתשפיע עלינו.

אילנה גנס: לכן כל עוד אנחנו יכולים לצמצם את הכניסה שלו ולעכב את ההתפשטות שלו בתוך מדינת ישראל, אנחנו מנסים כרגע לעשות כל מאמץ אפשרי כדי להכין את האוכלוסייה שלנו לכניסה נרחבת יותר של הווריאנט הזה עד כמה שניתן באמצעות התחסנות.

אילנה גנס: מהבוקר יש עמדות חיסונים גם בבתי הספר שאנחנו פורסים על מנת להנגיש.

גלעד קריב: אני מבין שמדובר בסך הכול ב-50 פיילוטים.

אילנה גנס: אנחנו כרגע לא רוצים לבזבז משאבים לשווא.

אילנה גנס: אנחנו לא יודעים עד כמה תהיה היענות למהלך הזה מצד הורים, אבל חלק מהמאמצים שלנו מתמקדים גם בהנגשה של השירות הזה לבתי הספר, כמובן בכפוף לקבלת אישור הורים, והגברת מאמץ של קופות החולים ושל רשויות מקומיות בצורה משותפת כדי להגביר את ההיענות של אנשים גם לחיסון בוסטר.

אילנה גנס: אנחנו עדיין על מספרים גדולים של אוכלוסייה שיכולה לקבל חיסון בוסטר ועדיין לא עושה את זה.

אילנה גנס: כרגע, לפי כל הפרסומים המדעיים שהתפרסמו בשבוע האחרון, אנחנו רואים שבוסטר משפר הגנה חיסונית מפני תחלואה קשה ואשפוזים בצורה מאוד משמעותית.

גלעד קריב: אני רוצה לשאול כמה שאלות.

גלעד קריב: בסופו של דבר אנחנו מדברים על כמה עשרות נשאים או מאומתים לווריאנט החדש.

גלעד קריב: האם כולם נמצאים כרגע במלוניות?

אילנה גנס: חלקם כבר סיימו את תקופת ההחלמה ושוחררו.

גלעד קריב: אני מדבר על החולים הפעילים.

גלעד קריב: האם כולם נמצאים במלוניות?

גלעד קריב: הבנתי שבסוף השבוע הזה התגלו עוד כ-20 מאומתים שרובם לא חזרו ממדינות אדומות.

גלעד קריב: האם כולם בסופו של יום, דרך השימוש בצו שיוצא על ידי רופא מחוזי, נמצאים כרגע במלוניות ולא בקהילה?

אילנה גנס: חלקם כבר הועברו למלוניות, חלקם נמצאים בתהליך העברה ושינוע שלהם למלוניות.

אילנה גנס: זה שינוע באמצעות אמבולנסים או הגעה עצמאית.

אילנה גנס: חשוב לציין שחלק מהם, במיוחד כל אלה שזוהו כמגעים מהקהילה, שאנחנו עד עכשיו לא הצלחנו למצוא קשר שלהם לחוץ לארץ.

אילנה גנס: אנחנו דוגמים גם פעם נוספת.

אילנה גנס: אנחנו רוצים לבדוק פעם נוספת באמצעות בדיקת PCR כדי לוודא באופן ודאי שמדובר בזן ה-אומיקרון לפני שאנחנו מעבירים למלונית.

גלעד קריב: שאלה שנייה נוגעת לנושא החיסונים.

גלעד קריב: אני מבין שיש לנו מידע יחסית מבוסס עד כמה שניתן לנושא של בלימת התחלואה הקשה על ידי חיסון הבוסטר.

גלעד קריב: האם יש לנו איזה שהם נתונים מדעיים לגבי פוטנציאל ההידבקות ופוטנציאל ההדבקה?

גלעד קריב: אנחנו יודעים שהזן הרבה יותר מדבק.

גלעד קריב: האם אנחנו יודעים לומר משהו בעניין ההדבקה על ידי מאומתים וההידבקות של לא מחוסנים?

אילנה גנס: כרגע אין לנו מידע מספיק מבוסס מדעית.

אילנה גנס: לפי מידע ראשוני, עובדתית אנחנו רואים יותר הדבקות, במיוחד כאלה שעברו מעל שלושה חודשים מאז שהם קיבלו אל מנת הבוסטר אבל אנחנו רואים גם מחוסנים אחרי בוסטר טרי שבכל מקרה נדבקו ולכן אנחנו מעריכים, גם לפי דיווחים מדעיים, אנחנו רואים חד משמעילת מדדים שמראים על ירידה במועילות החיסון מפני הדבקה.

אילנה גנס: אנחנו עדיין רואים שהמועילות של החיסון בפני תחלואה קשה ואשפוזים נשמרת.

זאב בנימין בגין: מה למדתם מן הריצופים שעשיתם?

זאב בנימין בגין: אני מבין שהם הסתיימו.

זאב בנימין בגין: היו אמורים להסתיים.

אילנה גנס: נכון.

אילנה גנס: אנחנו מחכים בימים הקרובים לנתונים מהמעבדה המרכזית שלנו לנגיפים לגבי מבחני נטרול על סרומים שלנו, של אזרחים ישראלים שמחוסנים בפייזר.

אילנה גנס: יש לנו נתונים ראשונים שפורסמו גם מבריטניה וגם מגרמניה שמראים ירידה משמעותית יחסית במבחני נטרול.

אילנה גנס: כלומר, שמעידים על מועילות החיסון אבל אנחנו בימים הקרובים נקבל נתונים על סרומים במעבדה שלנו, במעבדת הנגיפים המרכזית, ונוכל לתת נתונים קצת יותר מדויקים, לפחות לפי מעבדה, עד כמה אנחנו מעריכים שיש פגיעה במועילות החיסון.

גלעד קריב: בואי נדבר על המבצע הזה של הגברת שיעור ההתחסנות בדגש על הבוסטר.

גלעד קריב: אני מניח ששם נמצא חלק גדול מהאוכלוסייה בסיכון, אם מדובר באזרחים ותיקים וכולי.

גלעד קריב: אני מבין שהיום יצאו 50 ניידות לבתי ספר.

גלעד קריב: זאת פעם ראשונה שיוצאים.

גלעד קריב: אני חייב לומר שיש איזושהי תחושה – ותקני אותי אם אני טועה – שיש איזושהי התרופפות במאמץ להנגיש את החיסונים לציבור הרחב.

גלעד קריב: זאת אומרת, היינו בגל הקודם עם מתחמי חיסונים של הרשויות המקומיות שפועלים בצמתים מרכזיים ובאזורי התקהלות מרכזיים.

גלעד קריב: אני לא רואה את הזה תופס היום תאוצה.

גלעד קריב: קראתי את הכותרות בסוף השבוע על כל מיני צעדים – כן עידוד חיסונים, לא עידוד חיסונים – ויש איזושהי תחושה שבתחום הזה, אני לא רוצה לומר שיש קיבעון מחשבתי כי אני לא בקי בכל הפרטים אבל אני לא מאתר איזו חשיבה פורצת דרך.

גלעד קריב: אני לא מאתר התדיינות עם התאחדות התעשיינים ועם ההסתדרות איך מביאים ניידות חיסונים למפעלים גדולים או עושים אספות הסברה לעובדים, יזומות, במפעלים שאפשר לכנס קהל גדול, לעשות מבצע של ניידת במפעל שיש בו אלף עובדים.

גלעד קריב: אני סתם זורק את זה כרעיון.

גלעד קריב: אני פשוט לא רואה דינמיקה מעבר לקופות החולים.

אורי מקלב: לפי דעתך הבעיה היא נגישות או שהבעיה היא שעקרונית אנשים לא רוצים להתחסן?

גלעד קריב: ראשית, אין ספק שיש כאן קבוצה שעקרונית לא רוצה להתחסן.

אורי מקלב: פעם היו תורים אבל היום לא זאת הבעיה.

גלעד קריב: כיוון שיש לנו, אם אני מבין נכון, בסביבות 600 אלף אנשים שקיבלו את שתי המנות הראשונות ולא קיבלו את הבוסטר למרות שהם יכולים, אני מנקה מתוכם למשל את אלה שנסעו לחוץ לארץ ועוד לא חזרו, אז נוריד 50 אלף.

גלעד קריב: יש כאן חצי מיליון אנשים שהם לא מתנגדי חיסונים, הם הרי קיבלו שתי מנות.

אורי מקלב: הם מתנגדי בוסטר.

גלעד קריב: אני לא יודע.

גלעד קריב: השאלה אם בציבור הזה זאת בעיקר שאננות או איזושהי תחושה שאין דחיפות.

אורי מקלב: מתנגדי החיסונים הם הדומיננטיים היום.

גלעד קריב: אני לא יודע אם אי פעם נוכל באמת לדעת.

גלעד קריב: אני חושב שגם התמונה מורכבת.

גלעד קריב: יש כאלה שהם מתנגדי חיסונים ויש כאלה שרמת הנגישות של המסרים ושל השירותים הרפואיים היא יותר נמוכה.

גלעד קריב: אני לא חושב שאפשר להצביע על פקטור אחד.

גלעד קריב: זה גם שונה מאוכלוסייה אחת לאחרת.

אורי מקלב: השאלה אם הגיעו אליהם באופן אישי.

אורי מקלב: זה חצי מיליון אנשים.

אילנה גנס: ברשותכם, אני אתייחס.

אורי מקלב: הם צריכים לקחת אחד-אחד.

גלעד קריב: נכון.

אורי מקלב: צריך אפילו להזמין לפגישות.

אורי מקלב: המאמצים האלה שווים לנו.

גלעד קריב: אני מסכים.

אילנה גנס: מבחינת פריסת תחנות ברשויות מקומיות, אנחנו ערוכים לתת את השירות הזה כל הזמן.

אילנה גנס: ראשי דסקים שלנו במטה של מגן ישראל כל הזמן בקשר עם הרשויות.

אילנה גנס: יש דסק כללי, יש דסק חרדי, יש דסק ערבי שהם כל הזמן בקשר מול ראשי הרשויות ומציעים את השירות הזה.

אילנה גנס: יש פחות היענות, במיוחד כמובן ברשויות שיחסית הן הגיעו לאחוזי התחסנות גבוהים.

גלעד קריב: זה נתון מאוד חשוב.

גלעד קריב: השאלה כאן היא לא אם משרד הבריאות עושה את מלאכתו.

גלעד קריב: אני תמיד אומר, אני יוצא מנקודת הנחה שכולם עושים את מלאכתם נאמנה.

גלעד קריב: את אומרת שיש היום פחות היענות מרשויות מקומיות לפצוח אתכם במבצעי חיסונים שהם מחוץ לקופות החולים, זה עניין דרמטי.

גלעד קריב: כדאי שנדע את הנתונים.

גלעד קריב: זה בסדר גמור שאתם מציעים אבל השאלה היא אם אתם נתקלים היום במצב שבו רשויות אומרות לכם תודה אבל לא, תודה.

גלעד קריב: בכמה רשויות היום בצד מבצעי קופות החולים יש את אותם מבצעים שראינו?

גלעד קריב: אני חושב שבכיכר דיזינגוף תמיד עמדה תחנה שנחשבה כמאוד פופולרית להתחסנות של צעירים.

גלעד קריב: בכמה רשויות היום יש מהלך של הרשות לפתיחת תחנות התחסנות שהן לא במסגרת קופות החולים?

אילנה גנס: המספרים משתנים.

אילנה גנס: כל יום אנחנו מפרסמים מפה חדשה נושמת ומעודכנת של התחנות האלה.

אילנה גנס: מדובר בימי שיא בעשרות בודדות של רשויות שפורסות תחנות כאלה.

אילנה גנס: בימים יותר דלים, תחילת שבוע, אנחנו מדברים על מספר תחנות בודד מעבר לשגרה הקבועה של תחנות שהן בדרך כלל דיזינגוף, גן סאקר בירושלים.

אילנה גנס: יש ארבע או חמש תחנות שהן פתוחות כמעט כל הזמן ומעבר אליהן, אנחנו מוסיפים לפי ביקוש תחנות נוספות.

אילנה גנס: שוב, כרגע למשל התחנות שנפרסות בבתי ספר, מבחינתנו נותנות מענה גם למבוגרים.

אילנה גנס: גם הורים לצורך העניין או אזרחים באותה רשות שרוצים להגיע ולהתחסן שם, אנחנו מביאים לשם.

גלעד קריב: אנחנו מדברים על 50 ניידות מתוך 5,000-4,000 בתי ספר.

אילנה גנס: שוב, כרגע אנחנו רוצים לבדוק בכלל איך זה יעבור והאם תהיה היענות של הורים.

אילנה גנס: אני יכולה להגיד שכבר מהבוקר התייצבו ניידות בחלק מבתי הספר ולא היו לנו שם אישורי הורים בגלל שכל המהלך הזה היה כל כך מהיר.

אילנה גנס: אנחנו גם לא רוצים לבזבז משאבים יקרים שבסוף אנחנו מעדיפים לנתב אותם למקומות שיש שם יותר היענות ויותר רצון לשתף פעולה.

אילנה גנס: אנחנו מבינים את המורכבות של חיסוני ילדים במסגרות של בתי ספר ולא בכדי בהתחלה פתחנו את זה בקופות חולים ורק בשלב המשך פתחנו את זה דרך מערכת החינוך בשיתוף עם משרד החינוך.

אילנה גנס: אנחנו רוצים להרגיש את הדופק ולראות עד כמה יש היענות והיתכנות שהדבר הזה יקדם אותנו למספרים יותר משמעותיים ואז נתקדם.

אילנה גנס: שוב, התחנות האלה משמשות לא רק את הילדים.

אילנה גנס: אנחנו מביאים לשם גם חיסונים במינון שהוא תואם מבוגרים כדי שהם יוכלו להגיע לשם ולהתחסן.

אורי מקלב: בנוסף לנגישות צריכה להיות הסברה אישית.

אילנה גנס: זה החלק הנוסף.

אילנה גנס: לפחות חודש וחצי-חודשיים אנחנו רצים על מודל של זיהוי ערים ספציפיות בישראל שבהן אחוז ההתחסנות הוא יותר נמוך ואז עושים התערבות ספציפית ביחד עם ראשי דסקים, עם קופות החולים ועם גורמים רלוונטיים כדי ליצור קשר אישי, כדי להביא תחנות חיסונים לאותן ערים או אפילו להגיע ולחסן אנשים בבית במידה ומדובר במגבלת ניידות כזאת או אחרת שלא מאפשרת להם להגיע לתחנות.

גלעד קריב: האם בסופו של דבר אי אפשר לזהות את ה-500 אלף אנשים האלה?

גלעד קריב: יש להם רופאי משפחה, הם משויכים לקופות חולים, לסגור עם קופות החולים - שיש מוקדים שלהם - שמרימים טלפון לפלוני אלמוני ואומרים שמדברים מקופת חולים.

זאב בנימין בגין: אני חושש או מציע שחלק מן ההסבר הוא היעדר של תחושת חירום או דחיפות בימים אלה.

זאב בנימין בגין: דיברו על הזן החדש ואחר כך אומרים שזה לא בדיוק, הוא לא כל כך מזיק, מדביק אבל לא נורא, והגל הקודם כבר חלף.

זאב בנימין בגין: אני קורא שעכשיו אומרים שאנחנו בפתחו של גל חמישי אבל אומרים את זה מדענים והחוג איננו רחב ועד שזה מתגלגל, רואים ש-109 כבר היינו.

זאב בנימין בגין: מה זה 150 מאומתים כשהיינו ב-5,000 מאומתים ביום.

זאב בנימין בגין: אלה הערות שאני שומע ואני חושב שבאופן אובייקטיבי קשה לשמר בתנאים האלה או לקיים בתנאים האלה תחושת חירום שתריץ אנשים נוספים להתחסנות כאשר אלה שהיו רגישים להסברה – לא רגישים בריאותית – כבר עשו זאת.

זאב בנימין בגין: עכשיו שואלים האם בינואר, פברואר.

זאב בנימין בגין: אני חושב שקשה אובייקטיבית להתגבר על מצב הרוח הזה.

אילנה גנס: אגב, כמחצית אלה שלא קיבלו מנת בוסטר, זו אוכלוסייה צעירה.

אילנה גנס: קרוב ל-100 אלף אלה נערים מתחת לגיל 16.

אילנה גנס: אלה חבר'ה צעירים.

אילנה גנס: גם צעירים בגיל 18-16, זאת אוכלוסייה שאנחנו רואים בה קרוב ל-70 אלף כאלה שזכאים לבוסטר ולא קיבלו אותו.

אילנה גנס: זאת אומרת, נתח גדול זאת אוכלוסייה צעירה שכנראה לא מרגישה את האיום באי התחסנות ולכן זאת לאו דווקא אוכלוסייה בסיכון אבל ללא ספק בסוף הם מסכנים את יתר האוכלוסיות וגם את עצמם.

אילנה גנס: ראינו את זה בגל האחרון, שמרבית התחלואה הקשה בסוף הייתה של אנשים צעירים, בריאים, ללא מחלות רקע – שהם לא היו מחוסנים - שהגיעו למצב קשה וגם נפטרו.

אורי מקלב: האם ניתן לזהות בתי אב מתוך ה-550-500 אלף אנשים שלא התחסנו?

אורי מקלב: אני מניח שלגבי חצי מהמספר הזה, אלה בתי אב, אלה משפחות שלמות שלא התחסנו.

אורי מקלב: אלה לא 500 אלף בודדים.

אורי מקלב: יכול להיות שמספיק שאתה מגיע לשליש מהמספר הזה, כבר הגעת לכולם.

אורי מקלב: מדובר בהורים עם ילדים שלא מתחסנים.

אורי מקלב: צריך לקבל את הנתונים האלה.

אורי מקלב: שאלה נוספת היא מה המספר של אלה שהתחסנו בשני חיסונים אבל לא בשלישי.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: אלה ה-550 אלף.

גלעד קריב: חוץ מאלה, יש לנו מיליון אנשים.

גלעד קריב: אני שם בצד את הילדים.

אורי מקלב: הם הרבה יותר קלים לשכנוע.

אורי מקלב: זה לא משהו שהם צריכים לעשות פעם ראשונה.

גלעד קריב: נכון.

אורי מקלב: אני מבין שאפילו טלפון אחד הם לא קיבלו, לא מקופת חולים, לא מרופא המשפחה, לא ממשרד הבריאות כדי שינסו לשכנע אותם ולברר מה הסיבה ששני חיסונים הם קיבלו ואת השלישי הם לא רוצים לקבל.

אורי מקלב: לשלוח להם חומר הסברה, רופא מדבר אתם, לברר ממה הם חוששים.

גלעד קריב: יש כאן פקטורים מנוגדים שפועלים.

גלעד קריב: אני חושב שחבר הכנסת בגין היטיב לציין.

גלעד קריב: מצד אחד הרצון לא להכניס את החברה הישראלית לתבהלה מוגזמת.

גלעד קריב: השגרה ממשיכה.

גלעד קריב: מי שהסתכל בסוף השבוע האחרון, השמש זרחה והשיטה פרחה במובן הזה שאנשים יצאו לטייל ואנשים התכנסו בבתי כנסת כסדרם והמסעדות היו עמוסות.

גלעד קריב: אני חושב שזה נכון כי אני חושב שאנחנו צריכים לשמר את השגרה אבל כמו שאומר חבר הכנסת בגין זה מוריד את מפלס החרדה.

גלעד קריב: מצד שני יש כאן גם איזשהו בלבול בנתונים.

גלעד קריב: אנשים אומרים לעצמם שמצד אחד אומרים שזו תחלואה קלה ואז אתה לא רץ לחיסון אם התחלואה היא תחלואה קלה, ומצד שני שומעים שממילא מחוסנים נדבקים.

גלעד קריב: הייתי אומר שהמנוף היחיד שיש כרגע לפעול על ההיגיון הוא לומר שכאשר אתה מחוסן בבוסטר, התחלואה היא לא קשה אבל מנגד הם שומעים הזן הזה מייצר תחלואה על פי רוב יותר קלה, אז אנשים אומרים אני אשב ואחכה עוד עשרה ימים ונראה.

אורי מקלב: אבל הם מתנגדים עוד לפני ה-אומיקרון.

גלעד קריב: אנחנו לא מדברים על ה-550 אלף.

אורי מקלב: אני מדבר על האווירה.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: אני רוצה לומר שגם האחרים שמתנגדים, אותה קבוצה, נקרא לה אידיאולוגית, אני לא חושב שהיא הרוב.

גלעד קריב: אני חושב שיש לנו כמה קהלים.

אורי מקלב: על פי רוב, רובם נמצאים בין אלה שלא קיבלו את החיסונים.

גלעד קריב: בוודאי.

אורי מקלב: אלה שקבלו שני חיסונים ופתאום שינו את דעתם ולא רוצים לקבל את החיסון השלישי, זה כי הייתה איזו אווירה יותר חזקה סביב הבוסטר ונכנס להם משהו לראש.

אורי מקלב: צריך לעשות מחקר.

אורי מקלב: האם עשיתם מחקר אישי?

אורי מקלב: מדגם שיראה מה הסיבה שהאנשים האלה שהתחסנו לא רוצים עכשיו להתחסן.

גלעד קריב: יכול להיות שהמקום להציג את הדברים בהרחבה זו ועדת הבריאות אם כי הכול כאן כבר מעורבב.

גלעד קריב: ברמה המנגנונית-התפקודית, מי הצוות היום במשרד הבריאות שעוסק בסוגיה הזאת של קידום ההתחסנות?

גלעד קריב: הרי אתם בסופו של דבר מרובי משימות.

גלעד קריב: אתם מנהלים גם קרב בלימה של חדירת הנגיף.

גלעד קריב: האם נבנתה מערכת שכל עניינה הוא הסיפור הזה של קידום ההתחסנות ומשתמשים בכלים של מדעי החברה, עושים סקרים, בודקים ומנסים שיטות חדשות?

גלעד קריב: זאת אומרת, האם זה קורה או שזה חלק מהמכלול שעובד על כל הדברים ואז מטבע הדברים צריך לעבוד על כל כך הרבה דברים.

אילנה גנס: קודם כל, יש את משל"ט הקורונה תחת פרויקטור ויש צוות ייעודי שזה התפקיד שלו, וראשי דסקים כמו שאמרתי קודם – דסק כללי, דסק חרדי ודסק ערבי – שבעצם יוצרים קשר עם הרשויות ומקדמים שיתופי פעולה בכל מה שקשור לצמצום תחלואה ברשויות, פריסה של עמדות ביקורת, תחנות חיסונים, חקירה וטיפול בהתפרצויות ממוקדות.

אילנה גנס: יש מנהל משל"ט חיסונים במשל"ט קורונה תחת פרויקטור שהוא מרכז ומנהל את כל האופרציה של תחנות חיסונים כולל חיסוני ילדים, חיסונים בבתי ספר, חיסונים ברשויות, הקצאה של חיסונים לקופות, עבודה מול הקופות, הסברה.

גלעד קריב: הדבר אותי מטריד בשיחה – אנחנו נתקדם לאישור כי צריך לדבר כאן גם עם ועדת הבריאות – הנתון היחיד שאני לוקח מהדברים שלך שמדליק אצלי אור אדום זה מה שאמרת על הרשויות המקומיות.

גלעד קריב: אני הייתי מצפה שברגע זה, לאור הדגש ששמה הממשלה, ובצדק, על הנושא של חיסוני הבוסטר, בסופו של דבר היינו במצב בו בכל עיר שיש בה מרכז חיים עירוני תוסס.

גלעד קריב: יש את הצעירים שיוצאים ביום חמישי בלילה – אולי הרב מקלב יסכים אתי שביצוע החיסונים בעת הזאת של הבוסטר לפחות זה פיקוח נפש - ויכול להיות שאלה מתחמים אליהם מגיעים חבר'ה צעירים שחוזרים מהצבא ומבלים בסוף השבוע – לא ניכנס לסוגיה מה צריך לפעול בשבת ומה לא – אבל להסתער על העניין הזה.

אילנה גנס: ביום חמישי בלילה התחנות עבדו מעולה, עד 12:00 בלילה, עם אחוזי התחסנות מאוד יפים.

גלעד קריב: אני יודע אבל אני אומר שאותי מטרידה האמירה שאתם מציעים ויש רשויות בישראל שלא קופצות על העגלה.

גלעד קריב: נמצאת אתנו מירה סולומון ממרכז השלטון המקומי.

אורי מקלב: הוועדה קיבלה תשובה האם זה נכון ששני ילדים בבריטניה נפטרו מהחיסון?

גלעד קריב: היה איזשהו סיפור שראש הממשלה התייחס בפתח ישיבת הממשלה לנתון הזה.

גלעד קריב: לאחר מכן בחלק מהרשתות הוא הוכחש.

גלעד קריב: לא שאלנו את השאלה.

אורי מקלב: זאת תקלה של משרד הבריאות.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: האם אתם מכירים?

אילנה גנס: אנחנו מכירים את הדיווח הזה.

אילנה גנס: הוא מתייחס למקרים שקרו בחודש אוקטובר, לפני זן ה-אומיקרון.

אילנה גנס: זה שייך לדלתא.

אורי מקלב: שייך לדלתא.

אורי מקלב: לא שייך ל-אומיקרון.

אילנה גנס: כן.

אילנה גנס: לא שייך ל-אומיקרון.

אורי מקלב: אין סנכרון במידע שראש הממשלה מקבל.

אורי מקלב: צריך לתת לו מידע עדכני.

גלעד קריב: ממעקב די צמוד שלי אחרי תדרוכיו של ראש הממשלה, דומני שאי אפשר לומר שהוא לא בקי בפרטי הפרטים של העניינים.

אורי מקלב: הוא צריך להיות בקי במה שהוא אומר.

גלעד קריב: אני זוכר את אחד מענקי הדור, תלמיד חכם שהוא גדול הדור ששואל איזו מגפה.

גלעד קריב: בסדר.

אורי מקלב: נראה לי שרק אתה זוכר.

גלעד קריב: רק אני זוכר?

גלעד קריב: טוב.

אורי מקלב: אתה נמצא בכנסת.

אורי מקלב: אל תלך לבית הכנסת.

גלעד קריב: חבר הכנסת מקלב, לשמוע ממך שאתה אומר ליהודי אל תלך לבית הכנסת?

אורי מקלב: אלה תקנות להגבלת אנשים בעקבות בקשת הממשלה.

אורי מקלב: ראש המשלה צריך את אמון הציבור.

גלעד קריב: חבר הכנסת מקלב, יש אצלנו כלל בוועדה.

אורי מקלב: הוא צריך להוות דוגמה אישית.

גלעד קריב: ביום שני, שלישי ורביעי אנחנו מרשים לעצמנו לגלוש מענייניות לפוליטיקה.

גלעד קריב: ביום ראשון וחמישי, אלה ימים ענייניים.

גלעד קריב: אין פוליטיקה ביום ראשון.

אורי מקלב: ישיבת הממשלה מתקיימת ביום ראשון.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: מירה, בבקשה.

מירה סלומון: תודה אדוני.

מירה סלומון: אנחנו הופתענו לשמוע את דברי ראש מטה בריאות הציבור במשרד הבריאות.

מירה סלומון: אני מבקשת להזכיר שכל המתחמים של החיסונים במוסדות החינוך נעשים בשיתוף פעולה עם הרשויות המקומיות.

מירה סלומון: מדובר בפריסה מאוד רחבה.

מירה סלומון: אנחנו התגייסנו מהרגע להרגע כדי לקיים את הפריסה הזאת והדברים נעשים בשיתוף פעולה מתמיד מול משרד הבריאות.

מירה סלומון: אנחנו לא מכירים מצב שבו משרד הבריאות פנה וביקש בנוסף מתחם חיסונים שייפתח ורשות מקומית סירבה לכך ומשרד הבריאות נענה בשלילה.

מירה סלומון: אנחנו לא מכירים מצבים כאלה.

מירה סלומון: כדאי היה, במסגרת שיתופי הפעולה הקבועים שלנו וההתדיינויות הקבועות שיש לנו גם עם פרויקטור הקורונה וגם עם מנכ"ל משרד הבריאות, שאם היו מצבים כאלה, הדברים היו מגיעים אלינו כדי שנטפל בהם במהירות ונעשה עבודה משותפת.

גלעד קריב: זה טוב מאוד שאנשים אומרים בוועדה את מה שהם יודעים.

גלעד קריב: אנחנו לא בטריבונל שיפוטי.

גלעד קריב: אנחנו יושבים כאן, שואלים שאלות, הכול בסדר.

גלעד קריב: אף אחד עוד לא חרץ דין על שום דבר.

גלעד קריב: אנחנו מאתרים את הצורך לבחון את שאלת הפריסה של תחנות חיסונים מחוץ לקופות החולים.

גלעד קריב: אני ממליץ שיהיה כאן בעניין הזה שיח.

גלעד קריב: אנחנו עוד לא מוציאים את דיבתו רעה של אף גורם ואמרתי זאת מראש.

מירה סלומון: אנחנו מודים לאדוני.

מירה סלומון: אנחנו בהחלט סבורים שראוי לעשות את הבדיקה הזאת וחבל שהיא לא נעשתה מבעוד מועד.

גלעד קריב: אז תעשו עכשיו.

מירה רווה: אנחנו מאוד משתפים פעולה עם משרד הבריאות.

גלעד קריב: אף אחד לא אמר שלא.

מירה רווה: זאת הערה מאוד יוצאת דופן.

גלעד קריב: חברים, אף אחד לא אמר שלא.

גלעד קריב: כולם בסדר, כולם טובים, כולם גדושי כוונות טובות.

גלעד קריב: יש עומס משימות ולפעמים דברים משבוע אחד נעשים טוב יותר מאשר בשבוע אחר.

גלעד קריב: זאת לא נקודה שאנחנו נמצאים בה.

גלעד קריב: אנחנו ממליצים לבחון את הנקודה הזאת ואני בטוח שגם את מסכימה שבעת הזו אנחנו צריכים לפרוס מחדש את מלוא אפיקי ההתחסנות גם מחוץ לקופות החולים.

גלעד קריב: זה מתחיל לקרות בבתי הספר ואני מניח שגם זה בתיאום אתכם כי אתם אוחזים בבעלות על מוסדות החינוך.

מירה סלומון: בדיוק אדוני.

גלעד קריב: נהדר.

מירה סלומון: ביום רביעי האחרון התקיימה ישיבה שלנו עם פרויקטור הקורונה.

מירה סלומון: אדוני, אני אקצר מאוד.

מירה סלומון: אני רוצה לומר שהתפיסה שמשרד הבריאות הוביל בישיבה הזאת הייתה שצריך לחזק מערכים בתוך מוסדות החינוך ולפעול בתוך מוסדות החינוך - אגב, תפיסה שהיא שונה מהתפיסה הקודמת שהייתה בנושאי חיסונים במוסדות חינוך - ולזה אנחנו נערכים.

מירה סלומון: חשוב לנו להבהיר שאנחנו לא מזניחים אלא אולי משנים קצת את המוקד שבו אנחנו פועלים.

מירה סלומון: היה חשוב להבהיר את זה לאור התמיהה שהועלתה בוועדה.

זאב בנימין בגין: לא הבנתי.

זאב בנימין בגין: מירה, שינוי המוקד, למה הכוונה?

אילנה גנס: ברשותכם, אני אנסה לחדד את האמירה.

אילנה גנס: כשאמרתי שיש פחות היענות בתוך מתחמי התחסנות עירוניים גדולים כפי שהיה פעם, כי באמת מרבית האוכלוסייה כבר התחסנה ואנחנו רואים פחות היענות של ציבור להגיע לתחנות האלה מאחר וחלק גדול מהאוכלוסייה כבר מחוסן.

אילנה גנס: ברשויות שאנחנו רואים אחוזי התחסנות יותר נמוכים, עושים עבודה יותר ממוקדת ונקודתית בשיתוף עם הרשויות.

אילנה גנס: ההירתמות של הרשויות לשיטת הפעלה אחרת היא בהחלט מצוינת וקיימת.

אילנה גנס: אמרתי גם קודם שכרגע המתווה הוא לשנות את הכוון לפריסת תחנות התחסנות בבתי הספר ולא התחנות כפי שאתם הכרתם קודם לכן, אלה שהיו בעבר, כאשר התחנות האלה מיועדות גם עבור מערכת החינוך אבל גם עבור הציבור הרחב והן מאפשרות גם למבוגרים להגיע ולהתחסן.

זאב בנימין בגין: בבית הספר?

אילנה גנס: בבתי הספר.

אילנה גנס: כן.

זאב בנימין בגין: המבוגרים יבואו לבתי הספר?

אילנה גנס: יוכלו להגיע לשם.

אילנה גנס: זאת בעצם תחנת התחסנות.

זאב בנימין בגין: המבוגרים יודעים את זה?

אילנה גנס: זה מפורסם.

אילנה גנס: זה מפורסם גם לציבור ברשויות שהתחנות שנפתחות בבתי הספר נותנות מענה גם לציבור.

אילנה גנס: יכול להיות שזה לא היה מספיק מובהר ומובן, אז אני מתנצלת.

אילנה גנס: לא הייתה כמובן שום כוונה להגיד שאין שיתוף פעולה.

אילנה גנס: אני פשוט אומרת שברשויות שיש לנו אחוזי התחסנות גבוהים, תפיסת הפעלה שהייתה בעבר, של פריסת תחנות גדולות לציבור, בנוסף לתחנות של קופות חולים, היא פחות רלוונטית ופחות מתאימה.

אילנה גנס: אנחנו רואים פחות ופחות אנשים שמגיעים לשם ולכן אנחנו מנסים תפיסות הפעלה נוספות בשיתוף עם רשויות מקומיות ומרכז השלטון המקומי.

גלעד קריב: אם כרגע דוקטרינת ההפעלה המרכזית של הממשלה היא שאנחנו מנסים להרוויח זמן, במירכאות או שלא במירכאות, אנחנו מנסים בסופו של דבר לראות איך מצליחים תוך שבועיים לעכב בשבועיים או בחודש כניסה רצינית של ה-אומיקרון, בין השאר במטרה להעלות את רמת ההתחסנות.

גלעד קריב: גם אם מתחמי החיסונים בכיכרות העיר כרגע פחות יעילים כי חלק גדול מחוסן, זה הזמן לעשות את זה.

גלעד קריב: זה הזמן לפרוס רשת מאוד מאוד רחבה ולא לדקדק באמצעים.

גלעד קריב: זה גם יתרום לתודעת הצורך בציבור.

גלעד קריב: בסך הכול יש 50 ניידות בבתי הספר.

גלעד קריב: זה לא שפרסתם כאן אלפיים מוקדי התחסנות בבתי הספר.

גלעד קריב: צריך לחשוב ברצינות - שוב, זה לא התפקיד שלנו אלא זה תפקיד שלכם – האם לא צריך להיות כאן מאמץ מרוכז בשבועיים או בחודש שאנחנו מנסים לקנות את הזמן בהתמודדות עם ה-אומיקרון.

גלעד קריב: אנחנו נמשיך לדבר בעניין.

גלעד קריב: אני מציע שניגש לקרוא את התקנות.

גלעד קריב: אנחנו מיד נשמע גם את שי גל מפורום העצמאים בהסתדרות.

אורי מקלב: אני יכול להעיר עוד הערה.

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: בבקשה.

אורי מקלב: בפעם הקודמת דיברנו על העיכוב בשחרור לאחר בדיקה עד שכל הנוסעים במטוס מקבלים תשובה.

נועה ברודצקי: זה בדיוק מה שהם תיקנו.

אילנה גנס: זה תוקן כאן עכשיו.

נועה ברודצקי: מבקשים לתקן שאם יש עיכוב בהגעת הבדיקות, מי ששלילי אחרי 24 שעות כן יכול לצאת אלא אם כן יש מישהו חיובי בין הנוסעים.

אורי מקלב: הוא עשה את הבדיקה ביום השלישי.

נועה ברודצקי: לא.

נועה ברודצקי: זה נוגע לבדיקה הראשונה.

נועה ברודצקי: אם יצא מישהו חיובי, כולם נשארים.

אורי מקלב: לא.

אורי מקלב: מדובר במי שמגיע ממדינה אדומה.

נועה ברודצקי: הכול מדובר על מי שמגיע ממדינה אדומה ומגיע למלוניות.

נועה ברודצקי: על זה אנחנו מדברים כרגע.

אורי מקלב: הוא יכול להשתחרר ביום השלישי?

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: יש כאן שינוי.

גלעד קריב: בשבוע שעבר היינו במצב שגם אם האדם יצא שלילי בבדיקת ה-PCR שהוא עשה עם נחיתתו, הוא לא יכול להשתחרר מהמלונית עד שכל נוסעי המטוס מקבלים תשובה שלילית.

אורי מקלב: אפשר אחרי שלושה ימים.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: זה לא קשור.

אורי מקלב: זה רק אם יש מישהו חיובי.

גלעד קריב: מגבלת שלושת הימים לא קשורה למלוניות.

גלעד קריב: היא קשורה לעובדה שכרגע כל אדם שנכנס לישראל מחויב ב-72 שעות בידוד, גם אם הוא מחוסן וגם אם הוא מגיע ממדינה ירוקה.

גלעד קריב: כל מי שנכנס לארץ מחויב ב-72 שעות בידוד.

אורי מקלב: בביתו.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: בסוגיית המלונות היינו במצב שבו בסיבוב הקודם מספיק שאדם אחד נחשד כמאומת - - -

אורי מקלב: סדר הדברים שכולם נבדקים.

גלעד קריב: כולם נבדקים ונכנסים למלונית.

אורי מקלב: ואחרי התשובה הראשונה?

גלעד קריב: אחרי התשובה הראשונה, בתנאי שכולם קיבלו תשובה שלילית.

גלעד קריב: אז הוא יכול ביום השלישי עם בדיקה שנייה.

נועה ברודצקי: אז הוא תלוי רק בעצמו.

אורי מקלב: זאת אומרת, אחרי הבדיקה הראשונה שכולם היו שליליים?

גלעד קריב: הוא יצא הביתה.

נועה ברודצקי: אז ממשיכים בידוד בבית.

אורי מקלב: במידה שיש אחד מאומת בבדיקה הראשונה?

גלעד קריב: הם חיכו 72 שעות ואחרי 72 שעות במלונית הם עשו בדיקה שנייה.

נועה ברודצקי: אז זה תלוי רק בו.

נועה ברודצקי: אם הוא שלילי, הוא יוצא.

אורי מקלב: זה עכשיו התיקון.

נועה ברודצקי: לא.

נועה ברודצקי: זה היה תיקון בפעם הקודמת.

נועה ברודצקי: במקרה שהיה איזשהו קושי שלפעמים מתעכבת איזושהי בדיקה של מישהו אחד במטוס וכולם מחכים בגלל זה, במצב כזה אם עברו 24 שעות ולמישהו אחר לא הגיעה התוצאה, מי ששלילי יוצא הביתה, אלא אם כן יש מישהו חיובי.

נועה ברודצקי: זה התיקון שאדוני ביקש בפעם הקודמת.

גלעד קריב: זה התיקון שאנחנו מכניסים היום.

גלעד קריב: אנשים היום יגיעו למלונית ל-24 שעות, או שכולם קיבלו לפני 24 שעות תשובה שלילית.

גלעד קריב: השאלה שנשאלת היא, כפי שאמרתי, אנשים המתינו את ה-24 שעות, נשארו שניים-שלושה שמסיבות טכניות עוד לא הגיעה התשובה.

גלעד קריב: אחרי 24 שעות כולם התפזרו ועכשיו התגלה שאותו פלוני אלמוני שחיכינו, הוא יצא חשוד.

גלעד קריב: מה עושים עם כל מי שכבר הגיע הביתה?

גלעד קריב: הוא נשאר בבית.

מירה רווה: נשארים בבית אלא אם כן הם יקבלו אחר כך - - -

גלעד קריב: לא, אם הם יקבלו בבדיקה הנוספת.

גלעד קריב: הם הרי חוזרים לבידוד ביתי והבידוד שלהם כרגע הוא 14/7 כי הם חוזרים ממדינה אדומה.

גלעד קריב: הם לא נדרשים לבדיקה שנייה אחרי 72 שעות.

גלעד קריב: הבדיקה הבאה שלהם היא רק בתום שבעת הימים.

אורי מקלב: איך הם מגיעים מהמלונית הביתה?

אורי מקלב: בתחבורה ציבורית?

אילנה גנס: ממש לא.

אילנה גנס: מי שחייב בידוד, לא רשאי לנוע בתחבורה ציבורית.

אורי מקלב: יש להם הסעות?

אורי מקלב: איך הם מתפזרים מהמלונית הביתה?

גלעד קריב: אמרו לנו שדרך הסעות.

גלעד קריב: הסעות של פיקוד העורף.

גלעד קריב: לא קיבלנו על זה תשובה מפיקוד העורף?

גלעד קריב: בדקנו את זה ונאמר שאין יציאה חופשית מהמלוניות בלי הסעה למקום בידוד.

גלעד קריב: צריך לבדוק האם ההסעות האלה יכולות להיות גם ברכב פרטי של מישהו מהמשפחה או שזאת מונית.

אילנה גנס: כן.

אילנה גנס: מונית, אפשר.

אילנה גנס: כמו מישהו שבעבר יצא משדה התעופה, יכול היה לנסוע ברכב פרטי עם בן משפחה שבא לקחת אותו או עם מונית.

נועה ברודצקי: רציתי לשאול לגבי הנושא של ההסברה לאותם אנשים שחוזרים ממדינות אדומות.

נועה ברודצקי: האם בנתב"ג נותנים להם את כל ההסברים האלה, לכמה זמן הם צריכים ללכת, יש גם חובה בחוק לתת דפי מידע בשפות שונות.

נועה ברודצקי: האם הם מקבלים את כל המידע מראש והם יודעים לכמה זמן הם הולכים?

אילנה גנס: יש על זה הסברה גם באתר של משרד הבריאות, במילוי טופס נוסע נכנס יש התראה על זה, גם בהגעה לנתב"ג יש שילוט עם הסבר לגבי חובת בידוד בכל שרוולי הכניסה במעבר מכלי הטיס לאולם החוזרים.

אילנה גנס: זה כמובן גם מפורסם בתקשורת.

אילנה גנס: גם ועדות חריגים, ברגע שבן אדם יוצא למדינה אדומה מסבירים לו מה הנוהל לגבי חזרה ומה חל עליו במידה והמדינה הזאת היא עדיין ברשימת מדינות אדומות עת הוא חוזר לישראל.

זאב בנימין בגין: איזה תלונות, אם היו, שמענו או אתם שמעתם מן המלוניות, מאנשים שהגיעו למלוניות?

זאב בנימין בגין: אם היו תלונות.

אילנה גנס: אני לא מכירה תלונות שהגיעו מאנשים.

אילנה גנס: רובם נמצאים שם 24 שעות.

אילנה גנס: דרך אגב, חלקם, גם אלה שלא מחויבים, שאין להם מקום בידוד בבית בגלל שיש בני משפחה נוספים והם לא יכולים לשמור על בידוד ביתי, חלקם נשארים מרצונם להשלים את הבידוד במלונית.

אילנה גנס: יש אחוז קטן, אבל כן, יש כאלה.

גלעד קריב: צריך לזכור שאלה פרופורציות מספריות אחרות לגמרי.

גלעד קריב: אם נגיע למצב בו מדינות מהן חוזרים כל יום אלפי אנשים – בריטניה, צרפת, רוסיה – התמונה יכולה להיראות אחרת לגמרי.

גלעד קריב: כאן באמת צריך לחשוב האם המלוניות צריכות להיות המקום אליו מגיעים כולם או רק מי שנמצא מאומת ומועבר למלונית.

זאב בנימין בגין: השאלה אם בתנאים האלה יהיה אפשר, מבחינת הקיבולת.

גלעד קריב: אין קיבולת.

גלעד קריב: אם ירחיבו את רשימת המדינות האדומות למדינות אירופה למשל, אין קיבולת במלוניות.

זאב בנימין בגין: זה מה שאני אומר.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: יצטרכו לבחון.

זאב בנימין בגין: אבל אתם ערוכים למצב הזה?

אילנה גנס: אנחנו נצטרך לבחון את המדיניות הזאת מחדש.

אילנה גנס: ככל שיהיו הרבה מדינות עם היקפי תעבורה משמעותיים, נצטרך לבחון את האפשרות.

זאב בנימין בגין: אתם יכולים לשחק את זה כבר עכשיו.

גלעד קריב: אני אומר שוב שצריך לזכור שלרוב אם תהיה הגדרה של מדינות אחרות כמדינות אדומות, כמות היוצאים אליהן תרד דרסטית וזה יהיה רק דרך ועדת חריגים, ואז כעבור מספר ימים כבר נתחיל לראות גם את הירידה במספר הנכנסים.

גלעד קריב: לא נחסום אזרחים ישראלים שבים אבל לאט לאט המאגר שם יידלדל.

גלעד קריב: אלה לא יהיו יעדים תיירותיים.

גלעד קריב: תהיה כאן תקופה שכן יהיה גל ביניים שצריך לחשוב עליו ולראות מה עושים עם המלוניות.

גלעד קריב: אני מזכיר שמדובר כאן בסך הכול על הארכה ל-10 ימים.

גלעד קריב: זה מתכתב גם עם האמירה של הממשלה שעוד צריך לראות לאן צועדת ההתמודדות עם הנגיף.

גלעד קריב: בואו נקריא ואז נשמע את שי גל מפורום העצמאים בהסתדרות ונעבור לתקנות.

נועה ברודצקי: הצעת הכרזת סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (בידוד של אדם שנכנס לישראל בנסיבות מיוחדות) (מס 2) (תיקון מס' 2), התשפ"ב-2022 בתוקף סמכותה של הממשלה לפי סעיף 22ג לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש"ף-2020 (להלן – החוק) ולאחר ששוכנעה הממשלה כי יש סיכון מוגבר להגעת חולים לישראל מחוצה לה מהמדינות המפורטות בתוספת, וכי כניסתם לישראל עלולה להביא להחמרה ברמת התחלואה במדינה, על סמך חוות דעת אפידמיולוגית מטעם משרד הבריאות, ולאחר שבחנה הממשלה דרכי פעולה חלופיות ושקלה את הצורך בהכרזה מול מידת הפגיעה בזכויות של חוזר, ובאישור ועדת החוקה חוק ומשט של הכנסת לפי סעיף 22ג(ח)(2), מכריזה הממשלה לאמור:

נועה ברודצקי: בהכרזת סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (בידוד של אדם שנכנס לישראל בנסיבות מיוחדות) (מס' 2), התשפ"ב-2021 (להלן – ההכרזה העיקרית), בסעיף 1, במקום "עד יום ח' בטבת התשפ"ב (12 בדצמבר 2021)" יבוא "עד יום י"ח בטבת התשפ"ב (22 בדצמבר 2022)".

נועה ברודצקי: בסעיף 2(א) להכרזה העיקרית, במקום פסקה (1) יבוא: "(1) לעניין מי שחזר לישראל דרך שדה תעופה בין-לאומי – עד שהוא וכל שאר החוזרים ששהו עמו באותה טיסה שביצעו בדיקה עם כניסתם לישראל, קיבלו ממצא שלילי לזן ה-אומיקרון בבדיקה כאמור, ולגבי מי שקיבל ממצא שלילי לזן ה-אומיקרון – או עד שחלפו 24 שעות מביצוע הבדיקה כאמור, לפי המוקדם, ובלבד שהצהיר על כך שיקיים את יתר תקופת הבידוד במקום בידוד שלא מתגוררים בו או שוהים בו אנשים נוספים מלבדו, ואם לא הצהיר כאמור – עד לתום תקופת הבידוד החלה עליו לפי צו בידוד בית".

גלעד קריב: מי בעד?

גלעד קריב: מי נגד?

גלעד קריב: אושר

גלעד קריב: אושר פה אחד.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: נשמע עכשיו את שי גל מפורום העצמאים בהסתדרות שנמצא ב-זום.

גלעד קריב: אינני יודע אם לכך יכוונו דבריו, אבל אני חוזר על אמירתי שאנחנו מצפים לשמוע בימים הקרובים את התשובה של הממשלה או התייחסות הממשלה לפגיעה בעסקי התיירות הנכנסת והיוצאת.

גלעד קריב: כפי שאמרתי, לא ניתן להמשיך להתעלם מהעניין.

גלעד קריב: אני יודע משיחותיי עם שרים ושרות בממשלה וצוותיהם שהדיון הזה מתקיים.

גלעד קריב: הוא עדיין לא הגיע לכדי מיצוי מלא ואנחנו תומכים במיצוי הדיון הזה.

גלעד קריב: אני חוזר על הדברים שאמרתי ואומר זאת לאוזני משרד המשפטים.

גלעד קריב: אי אפשר לתמוך ברמה הנורמטיבית במצב שבו צעדי הממשלה מביאים לפגיעה ספציפית בענף משקי מאוד מאוד מסוים.

גלעד קריב: הפגיעה הזאת נעשית מתוך עמדה כללית של שמירת הפעילות המשקית ואין התייחסות לפיצוי לאותו ענף.

גלעד קריב: לא היינו מקבלים מצב שתתנהל מלחמה באזור מסוים במדינת ישראל ולא יהיה פיצוי לבעלי העסקים שם.

גלעד קריב: התשובה שאני קצת קורא עליה בכל מיני ציוצים פוליטיים שילכו לחפש עבודה אחרת – התשובה הזאת לא מקובלת.

גלעד קריב: היא לא מתכתבת עם המעמד החוקתי של חופש העיסוק אבל בעיקר לא מתכתבת עם האינטרסים הציבוריים במדינת ישראל.

גלעד קריב: יש למדינת ישראל אינטרס ציוני ומשקי שיהיו כאן אנשים שיוכלו לגרום לזה שענף התיירות הנכנסת, על המשמעות הכלכלית שלו אבל גם על המשמעות הלאומית-ציונית שלו, יוכל להשתקם.

גלעד קריב: מה בדיוק יאמרו לקבוצות שאולי יכולות להגיע לכאן בקיץ, קבוצות של תגלית, של מסע, של קהילות יהודיות מהעולם?

גלעד קריב: יאמרו ששלחנו את כל מורי הדרך שלנו להיות קונדיטורים ומורים להתעמלות?

גלעד קריב: יש כאן מצב משקי מסוים, הממשלה בוחרת בהתמודדות מסוימת עם המצב דרך צעדים שפוגעים בענף מסוים, אז אי אפשר לעצום עיניים.

גלעד קריב: אני כבר רומז מראש על דבר שאני מתחיל לשמוע.

גלעד קריב: מתווה שבסופו של דבר נותן מענה רק לעסקים הגדולים ולא לעסקים הקטנים, גם הוא לא לגיטימי, לא מבחינה ערכית, לא מבחינה משפטית ולא מבחינה כלכלית.

גלעד קריב: אני אומר שוב ואני חוזר על דברים שאמרתי בשבוע שעבר שהבית הזה להערכתי לא יקבל בשוויון נפש את המשך ההתעלמות מהפגיעה בעסקים הקטנים בתחום התיירות.

גלעד קריב: כיוון שאני יודע שמתקיים דיון בין משרדי הממשלה ובין השרים הרלוונטיים במעורבות דרגים בכירים ביותר, אני לא מרחיב מעבר לזה.

גלעד קריב: את מה שאמרתי בשבוע שעבר, אפשר למצוא בפרוטוקול.

שי גל: אדוני, הדברים שאמרת עכשיו למעשה מראים שאני קלעתי לדעת גדולים.

שי גל: לכן אין לי מה להוסיף.

גלעד קריב: בעניין הזה אנחנו תמימי דעים.

גלעד קריב: כפי שאמרתי בדיון הקודם, אני מדרבן ומעודד את חבריי וחברותיי בהנהגת הסתדרות העובדים החדשה להשמיע את קולם עוד יותר ברמה.

גלעד קריב: אני יודע שאתם משמיעים ופועלים וממליץ להשמיע את הקול עוד יותר ברמה.

גלעד קריב: תודה.

שי גל: תודה לך על דבריך וכמובן על המעשים.

גלעד קריב: אנחנו עוברים עכשיו לתקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (חובת ביצוע בדיקה בכניסה לישראל) (תיקון מס' 5), התשפ"ב-2021.

גלעד קריב: אני מודה שאני כבר יחסית צריך את התזכורת שלכם.

גלעד קריב: אנחנו בעצם מדברים בעיקר על תקנות שנוגעות לכניסה שלא דרך האוויר למעט עניין צוותי האוויר שכן נכללים בו?

נועה ברודצקי: לא.

נועה ברודצקי: מה שאנחנו מטפלים זה בבדיקות בכניסה לישראל.

נועה ברודצקי: ההבחנה לעניין הבדיקה שנעשית לפני הכניסה.

נועה ברודצקי: לגבי הכניסה לישראל, זה הכול מוסדר אצלנו.

גלעד קריב: עכשיו אנחנו מדברים על כל הבדיקות עם הכניסה לישראל בלי הבחנה אם באת דרך האוויר, הים או היבשה.

נועה ברודצקי: נכון.

גלעד קריב: עורכת דין טל פוקס ממשרד הבריאות באמצעות ה-זום.

טל פוקס: מה שעשינו בתקנות של הבדיקות, של ביצוע בדיקה לישראל, קודם כל הארכת תוקף של התקנות, כלומר, עוד 28 ימים בהם החובה הזאת תחול שזה מקסימום הזמן.

טל פוקס: גם לבצע בדיקה 72 שעות לפני מעבר לימי ויבשתי, וגם החובה של כולם גם ימי, גם יבשתי וגם אווירי לבצע בדיקה עם ההגעה לתחנת הגבול בכניסה לישראל.

טל פוקס: השינוי היחיד שנעשה כאן הוא החרגה.

טל פוקס: כבר לפני כמה חודשים נעשתה החרגה מסוימת, הקלה מסוימת, לצוותי אוויר בשתי סיטואציות.

טל פוקס: סיטואציה ראשונה, בדיקה אחת לשבוע ואפשר להראות בדיקה מהשבוע האחרון.

טל פוקס: זה לא חל על מדינות אדומות אבל זה רק במקרה שיצאת מהשדה במדינה אדומה.

טל פוקס: החרגה שנייה שנעשתה ביחס לצוותי אוויר היא שאם הם מחוסנים והם לא יצאו מהשדה במדינה השנייה אליה הם הגיעו אלא ישר חזרו לכאן, לא היה צריך לעשות בדיקה בכניסה לישראל.

טל פוקס: השינוי שנעשה עכשיו בתקנות האלה הוא ששתי ההקלות האלו לא יחולו במידה בצוותי האוויר שהו במדינה אדומה גם אם כל השהייה בה הייתה בשדה התעופה של המדינה האדומה.

טל פוקס: המשמעות היא שבכל הגעה לישראל של איש צוות אוויר, בין הוא יצא מהשדה במדינה אדומה ובין אם לא, כשהוא מגיע למדינה עצמה הוא יצטרך להיבדק.

גלעד קריב: אני מבין את הטיפול.

גלעד קריב: גם בוועדה עלה הטיפול של המגיעים ממדינות אדומות אבל אני גם זוכר את מה שנאמר לנו על ידי חברנו מרשות שדות התעופה שכרגע ברשימה הנוכחית של המדינות האדומות אנחנו עוסקים רק בצוותים הזרים של אתיופיאן אייר ולא באין ספור צוותים אחרים.

גלעד קריב: יכול להיות שאם נרחיב את רשימת המדינות האדומות ב-28 ימים הקרובים, זה בהחלט רלוונטי.

גלעד קריב: במובן הזה אני כמובן בעד התקנות אבל אני רוצה להעלות שאלה.

גלעד קריב: אני יודע שזה לא עושה אותי מאוד פופולרי בקרב צוותי האוויר בחברות התעופה השונות.

גלעד קריב: אם נקודת המוצא שלנו היא שאנחנו מתחילים לראות חדירה של הנגיף הזה מאירופה ואנחנו אומרים שהנגיף הזה מאוד מאוד מדבק והוא מדבק גם אנשים שמחוסנים ככל הנראה.

גלעד קריב: אנחנו לא יודעים אם פחות מאשר לא מחוסנים, מקווים שכן, בוודאי מי שמחוסן והוא פחות מסתכן.

גלעד קריב: אנחנו באים ואומרים שיש כאן נגיף מאוד מאוד מדבק, הוא עוקף חיסונים.

גלעד קריב: אנחנו נוקטים בצעדים על כל מי שנמצא במטוס.

גלעד קריב: זה לא שהותרנו את זה באוויר.

גלעד קריב: כל מי שחוזר לארץ, מכניסים לבידוד של 72 שעות עם חובת בדיקה שנייה בתום ה-72 שעות.

גלעד קריב: אם התגלה שבמטוס שהה נוסע מאומת, אותו אדם חייב בבידוד של 14/7.

גלעד קריב: אני באמת רוצה לשאול רק בפרספקטיבה של בריאות הדיילים והדיילות.

גלעד קריב: אולי זה יעצבן אותם שאנחנו מעלים את זה, אבל מה לעשות, אנחנו אחראים גם עליהם, וגם בריאות בני המשפחה ואנשי קהילתם כשהם חוזרים.

גלעד קריב: איך אתם מצדיקים את הפער הדרמטי הזה בין הנוסע בטיסת אל על מפריס לבין הדייל?

גלעד קריב: אני מבין שאתם אומרים שלא על כל טיסה נחייב אבל בעצם כרגע, אם אני מבין נכון, דייל מחוסן שחוזר מאירופה, הרי אין טיסות של אל על לאפריקה, הוא כל היום על הקו עם אירופה, פעם בריטניה, פעם פריס, הוא כרגע לא מחויב בשום בדיקה.

גלעד קריב: נכון?

טל פוקס: הוא מחויב בבדיקה פעם בשבוע.

נועה ברודצקי: לא.

נועה ברודצקי: אם הוא מחוסן, אז לא.

גלעד קריב: אם הוא מחוסן, הוא חייב בדיקה?

טל פוקס: אם הוא לא יוצא מהשדה.

גלעד קריב: הוא לא יוצא מהשדה.

גלעד קריב: הכול מה שנקרא בלשון המקצועית, טיסות קוויקי.

גלעד קריב: הוא לא יוצא מהשדה.

גלעד קריב: הוא לא חייב אפילו ב-PCR פעם בשבוע.

גלעד קריב: מה המשמעות?

גלעד קריב: חייבת להיות קוהרנטיות אפידמיולוגית.

גלעד קריב: אתם סיפרתם לנו – תעזבו את זה שהכנסתם את כולם לבידוד של 72 שעות – שמספיק אם בן אדם אחד בטיסה של 300 אנשים חשוד, כולם נכנסים לבידוד של 7 ו-14.

גלעד קריב: איך אפשר שדיילים שהלכו ושירתו את הבן אדם הזה, דיברו אתו, עמדו קרוב אליו, הם לא חייבים שום בדיקה?

גלעד קריב: אני שואל לגבי בריאותם.

גלעד קריב: אחר כך האנשים האלה עולים על עוד שלוש טיסות.

גלעד קריב: אני לא רוצה לטרטר את הדיילים ומן הראוי שרשות שדות התעופה תפתח מתחם ייעודי לדיילים ודיילות באזור ההיערכות שלהם.

גלעד קריב: הרי בסופו של דבר כולם נכנסים לאיזשהו אזור היערכות.

גלעד קריב: אנחנו עסוקים לצוד כל מקרה של וריאנט אומיקרון שנכנס לישראל, לקטוע את שרשראות ההדבקה וכאן יכול להיות שדייל יטוס במדינות על סף האדומות ולא ייבדק.

גלעד קריב: קודם כל בריאותו, לא?

גלעד קריב: לא הגיוני במצב כזה לבוא ולומר שעושים לפחות בדיקת PCR פעם בשבוע?

גלעד קריב: אני לא אעכב את התקנת התקנות אבל אני חושב שזה לא הגיוני ואני חושב שאתם צריכים לבוא בדין ודברים לא מעל הראש של חברות התעופה, בטח לא החברות הישראליות.

גלעד קריב: בוודאי משרד התחבורה, רשות התעופה, צריכה להיות כאן.

גלעד קריב: צריך לראות מה קורה במדינות אחרות.

גלעד קריב: זה לא מתכתב עם התקנות לגבי הטסים בטיסות האלה.

אילנה גנס: ככל שאנחנו נראה המשך עלייה והתפשטות תחלואה, אין לי ספק - - -

גלעד קריב: מה זה ככל שנראה?

גלעד קריב: אילנה, אי אפשר לשים את כל כובד המשקל במקום אחד ובמקום השני לומר שכאן אנחנו עוצמים עין.

זאב בנימין בגין: היו דיילים שנדבקו?

גלעד קריב: בינתיים לא.

אילנה גנס: כרגע לא.

אילנה גנס: גם לאורך כל התקופה הזאת אנחנו בשיתוף פעולה עם רשות התעופה ומובא לידיעתנו כל אירוע של תחלואה בקרב עובדי צוות אוויר אבל מרביתם לא קשורים להדבקה במסגרת חשיפה שלהם בעבודה אלא הדבקה ביתית.

אילנה גנס: לכן לדעתנו המתווה וכל ההקלות שאישרנו לצוותי אוויר, בסך הכול הראה את עצמו כמתווה בטוח.

גלעד קריב: אני בעד ההקלות.

גלעד קריב: אישרנו אותן כאן.

אילנה גנס: נכון.

גלעד קריב: אני לא נגד ההקלות.

גלעד קריב: אני לא חושב שעצמתם עין לאורך חודשים.

גלעד קריב: הכול בסדר.

אילנה גנס: עשינו הקלות תוך כדי ניטור מתמיד של תחלואה.

גלעד קריב: הכול בסדר.

גלעד קריב: אני רק אומר שהשתנה כרגע המצב.

גלעד קריב: בכל מה שקשור לכניסה של אנשים לישראל, שיניתם את המדיניות לאורך כל הקו.

גלעד קריב: בנקודה הזאת, שוב, אני לא אומר שהיא דרמטית מבחינת כמויות, אבל אם כל המאבק שלנו כרגע הוא על 55 מבודדים, אז כל אחד כזה הוא חשוב.

גלעד קריב: הדיילים בחברות הזרות פחות מטרידים אותי אם הם לא מסתובבים בישראל, אם הם נוחתים ולא יוצאים מנתב"ג, אם כי גם הם מדאיגים כי אם הם מדביקים, אז הם ידביקו את הנוסעים הישראלים.

אילנה גנס: ההתייחסות אליהם היא כמו קונקשן.

אילנה גנס: אם אתה למשל עושה קונקשן במדינה מסוימת ואתה לא מחתים דרכון, אתה לא נדרש להיבדק בשדה.

גלעד קריב: אני נדרש ל-72 שעות בידוד.

גלעד קריב: זה בדיוק העניין.

גלעד קריב: לכן אני לא מדבר על מה שהיה בעבר.

גלעד קריב: עד עניין ה-אומיקרון המתווה הזה עשה שכל אבל אתם שיניתם בעקבות ה-אומיקרון וכרגע כולם נכנסים לבידוד של 72 שעות ובדיקה שנייה.

גלעד קריב: אתם עשיתם את זה.

גלעד קריב: אם עשיתם את זה, זה חייב להתכתב וקודם כל ברמה של הגנה על צוותי האוויר.

גלעד קריב: אני אומר שוב שאני חושב שאתם צריכים להיכנס לדיון עם רשות התעופה ומשרד התחבורה.

גלעד קריב: תעשו את הבדיקה הזאת.

אילנה גנס: בסדר.

גלעד קריב: יש לנו כאן אורחים.

גלעד קריב: אני רואה שאתם לא על מדים אבל אני מבין שאתם קבוצה של צה"ל, קבוצת מעוף באגף התקשוב, מדור התרעה.

גלעד קריב: ברוכים הבאים לוועדת החוקה.

גלעד קריב: אנחנו עוסקים כאן

גלעד קריב: בענייני התרעה מפני נגיף ה-אומיקרון.

גלעד קריב: ברוכים הבאים ותודה שאתם מבקרים בכנסת.

גלעד קריב: עוד התייחסויות?

נועה ברודצקי: עוד הערה.

נועה ברודצקי: העניין של הבדיקה המיידית של אותו צוות שמגיע ממדינה אדומה, יכול להיות שדווקא יותר נכון לעשות יום או יומיים אחר כך.

נועה ברודצקי: אם העניין הוא רק אכיפה בתוך המטוס, מן הסתם הם לא יוצאים חיוביים שעה אחר כך.

אילנה גנס: אבל אם הם כל הזמן טסים על אותו קו.

גלעד קריב: אני מבקש שתחשבו על זה.

גלעד קריב: התקדמנו כאן בעניין צוות האוויר אבל כל עוד המדינות האדומות הן מדינות אפריקה, זה נוגע למעט מאוד אנשים.

גלעד קריב: זה גם לא נראה בעיניי כזאת טרחה לתקופה הזאת לוודא את הדברים.

גלעד קריב: אני חושב שזה גם מתחייב מהבריאות של הדיילים והדיילות.

גלעד קריב: הם באים במגע עם הרבה מאוד אנשים וצריך לאפשר להם שלפחות תהיה תחנת בדיקה שמאפשרת להם את הבדיקה הזאת.

גלעד קריב: זה לבדיקתכם, בסדר?

אילנה גנס: בסדר.

גלעד קריב: חבר הכנסת בגין, הערות לפני שנקריא ונצביע?

גלעד קריב: בואו נראה באיזה יום את מוציאים את התקנות האלה.

גלעד קריב: אנחנו מקפידים על העניין הזה, עד כמה שנעים לי לבלות עם חבריי בכל ימות השבוע.

גלעד קריב: בינואר, ה-10 בינואר, יום שני.

גלעד קריב: זה אומר שתביאו לנו להארכה את התקנות האלה ליום שני.

גלעד קריב: בסדר.

נועה ברודצקי: הן יגיעו ביום ראשון.

גלעד קריב: במהלך יום ראשון יעבירו אלינו את התקנות.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: אז יש לנו את היכולת להתדיין ביום שני.

גלעד קריב: גברתי היועצת המשפטית, הקראה.

נועה ברודצקי: תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (חובת ביצוע בדיקה בכניסה לישראל) (תיקון מס' 5), התשפ"ב-2021 בתוקף סמכותה לפי סעיפים 4, 7א(א)(2) ו-23 עד 25 לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש"ף-2020 (להלן – החוק), ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, ולאחר שהתקיים האמור בסעיף 4(ד)(2)(א) לחוק, מתקינה הממשלה תקנות אלה:

נועה ברודצקי: בתקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (חובת ביצוע בדיקה בכניסה לישראל), התשפ"א-2021, בתקנה 3 –

נועה ברודצקי: בתקנת משנה (ג1), אחרי "הנכנס לישראל" יבוא "ממדינה שהיציאה אליה לא הוגבלה בתקנות לפי סעיף 7א(א) לחוק".

נועה ברודצקי: בתקנות העיקריות, בתקנה 9, במקום "ט' בטבת התשפ"ב (13 בדצמבר 2021)" יבוא "ח' בשבט התשפ"ב (10 בינואר 2022)".

נועה ברודצקי: תחילתן של תקנות אלה ביום י' בטבת התשפ"ב (14 בדצמבר 2021).

גלעד קריב: מי בעד?

גלעד קריב: אושר

גלעד קריב: אושר פה אחד.

גלעד קריב: אנחנו חותמים את הישיבה.

גלעד קריב: אני מזכיר שיש שתי סוגיות שקיבלנו מהממשלה לפני שעה קלה, האחת נוגעת לעצם הארכת מצב החירום בעוד 60 ימים.

גלעד קריב: אני מבין שלכך יש לנו כשבוע וזה לא עניין מיידי.

גלעד קריב: העניין השני הוא השימוש בווידאו במסגרת הפעלת מנגנון הזיהוי על פי תמונה במסגרת מנגנון ההסכמון.

גלעד קריב: שני הדברים האלה מחייבים דיון אליו נזמין את חברי הכנסת כראוי.

גלעד קריב: ברור לי הרצון להכניס כמה שיותר מהר את המנגנון המשודרג של ההסכמון לתוקף אבל אנחנו צריכים לתת לחברי הכנסת את הזמן לראות את העניין הזה.

גלעד קריב: הדיון בשני הדברים יתקיים ביום שלישי.

גלעד קריב: אני אהיה בדין ודברים גם עם המשרד לביטחון פנים וגם עם משרד הבריאות.

גלעד קריב: אני מזכיר שהדיון על ההכרזה הוא דיון שבו אנחנו מציגים תמונת מצב כוללת על התחלואה וחשוב שביום שלישי תינתן סקירה משמעותית וגם נשמע מהמשרד לביטחון פנים את הנתונים לגבי הפעלת ההסכמון עד כה ולמה הם מצפים עם הפעלת נושא הווידאו.

גלעד קריב: אם כן, זה יהיה ביום שלישי.

זאב בנימין בגין: מתי החוק הגדול?

גלעד קריב: מחר אנחנו מתחילים את הדיון בחוק הגדול.

גלעד קריב: זה דיון רב שלבים.

גלעד קריב: זה לא תיקון קוסמטי.

גלעד קריב: מחר בבוקר נקיים דיון שהוא יותר עקרוני גם כדי להבין מה כבר נכלל בהצעת החוק הממשלתית מבחינת תיקונים וגם עמדות של חברי הכנסת ביחס לחקיקה כולה ואחרי הדיון מחר אני מניח שתיקבע סדרת דיונים להיכנס לעומק הדברים.

זאב בנימין בגין: כמה זמן יש לנו?

גלעד קריב: עד 31 בינואר.

גלעד קריב: יש לנו חמישה שבועות.

גלעד קריב: זה חוק גדול ומורכב.

גלעד קריב: יש כאן הרבה מאוד תיאומים עם הממשלה.

גלעד קריב: יש לנו זמן.

גלעד קריב: תודה לאורחים, תודה למשתתפות ולמשתתפים, תודה.

גלעד קריב: צהריים טובים לכולם.