ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 190, 2021-12-30 09:00

אלכס קושניר: בוקר טוב.

אלכס קושניר: היום ה-30 בדצמבר 2021, כ"ו בטבת התשפ"ב, ואנחנו ממשיכים את סדרת הדיונים על שינויים בתקציב לשנת 2021.

אלכס קושניר: נתחיל בהצבעות על הרוויזיות שהוגשו אתמול.

אלכס קושניר: רוויזיה על פנייה מספר 113 עד 115, המשרד לשירותי דת.

ינון אזולאי: בוקר טוב כולם.

ינון אזולאי: משה שגיא, בוקר טוב.

ינון אזולאי: אגב, אתמול נשאלו כאן שתי שאלות שהתשובות שלהן לא היו נכונות.

ינון אזולאי: השאלה הראשונה הייתה האם שונו הקריטריונים בסעיף בו דובר על זהות יהודית ועל רבני קהילות.

ינון אזולאי: מנתונים שנמסרו לי מיד לאחר מכן – וכמו שראיתם, במשרד הזה נשארו כמה אנשים שאני יכול לדבר איתם ולדעת מה קורה - שונו קריטריונים.

ינון אזולאי: רבני קהילות, הוסיפו בקריטריון יוצאי צבא.

ינון אזולאי: זה בא כדי להדיר את המגזר החרדי שהיה בתקנה הזאת.

ינון אזולאי: ניר אורבך, ידידי היקר, זה לידיעתך.

ינון אזולאי: זה להדיר את הציבור החרדי בעניין הזה וקח את זה בחשבון.

ינון אזולאי: תבדוק את זה כי זה חשוב מאוד.

ינון אזולאי: שאלנו לגבי הכשרות ואמרו שלא צריך תקציב אבל אתמול תקצבנו בתקנה הזאת של הכשרות.

ינון אזולאי: בפעם הראשונה נאמר שלא צריך ואתמול נאמר שכן צריך.

ינון אזולאי: לכן אני אומר שמשרדים שמגיעים לכאן צריכים להיות דוברי אמת כלפי חברי הכנסת.

ינון אזולאי: אני לא חושב שחזי עשה את זה במזיד אבל צריכים להיות מוכנים ואם לא יודעים מה התשובה, צריך לומר שיבדקו ויחזרו.

ינון אזולאי: לכן אני מבקש לפתוח את הרוויזיה הזאת.

ינון אזולאי: אני גם חושב שלא בסמכות השר כהנא שלח פיטורים לרב משה ולר.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: מי בעד קבלת הרוויזיה על פנייה 115-113, המשרד לשירותי דת?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: הרוויזיה לא נתקבלה

אלכס קושניר: הרוויזיה לא נתקבלה.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: רוויזיה על פנייה מספר 142-141, רשויות הפיקוח.

ינון אזולאי: עבור תשתיות מים באזור הנגב לאוכלוסייה הבדואית.

ינון אזולאי: יש שם את הסיפור של מפוני דהנייה.

ינון אזולאי: לא, זה היה בפנייה אחרת.

ינון אזולאי: אני חושב שכל המנהיגות שיש שם, מה שהם רוצים לעשות בכוכבי המדבר, שיהיו בשירות הציבורי, לצערי גם החברה הערבית בכלל והחברה הבדואית בפרט לא מקבלת את המענה בתוך שירות המדינה, בתוך השירות הציבורי.

ינון אזולאי: גם לפי הנתונים ראינו בדוח מבקר המדינה.

ינון אזולאי: אמרו שיש שם ארבעה שהכניסו לשירות המדינה, אני חושב שהכיוון הוא טוב אבל כמה שנים שהפרויקט הזה קיים בכוכב המדבר, כולל מיליונים ועשרות מיליוני שקלים שמגיעים לשם, הגיע הזמן לתת קצת יותר בוסטר לנושא של התעסוקה ולראות אותם כמי שנמצאים במגזר הציבורי ובכלל בשירות המדינה.

ינון אזולאי: מה שעשיתי כאן, זה למען אותם בדואים.

ינון אזולאי: אגב, גם אמרו לנו שתקצוב התשתיות שלהם הוא לבתי הספר ולא מגיע לפזורה.

ינון אזולאי: לכן חשוב מאוד כן לפתוח את הפנייה הזאת ולנסות לראות מה אפשר לעשות.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: מי בעד קבלת הרוויזיה על פנייה 142-141, רשויות פיקוח?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: הרוויזיה לא נתקבלה

אלכס קושניר: הרוויזיה לא נתקבלה.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: סיימנו את הרוויזיות.

אלכס קושניר: פנייה מספר 205 עד 207, משרד הבריאות.

גאיה עפר: אגף התקציבים.

גאיה עפר: שר האוצר מבקש את אישורה של ועדת הכספים של הכנסת להעברת סכום של 240 אלפי שקלים, 3 מיליון ו-240 אלפי שקלים חדשים ו-3 מיליון ו-295 ו-176 אלפי שקלים בהרשאה להתחייב.

גאיה עפר: בנוסף בקש שר האוצר שינויים פנימיים בסעיף זה ובסעיפים 94 ו-93, בתי החולים הממשלתיים והפסיכיאטריים בהתאמה.

גאיה עפר: כמו כן, פניות קואליציוניות.

גאיה עפר: יש פנייה קואליציונית שנועדה להעביר 3 מיליון שקלים עבור מיטות לגמילה מסמים.

קריאה: זאת לא הפנייה הנכונה.

גאיה עפר: סליחה.

גאיה עפר: אם אפשר לעבור לפנייה אחרת.

אלכס קושניר: איזו פנייה הקראת?

גאיה עפר: 24-008, פניית סוף שנה של משרד הבריאות, סעיף 24.

יצחק פינדרוס: אני רואה את הפנייה על החיסונים.

גאיה עפר: אני מבקשת לעשות סדר במספרי הפניות.

אלכס קושניר: מאתנו את מבקשת לעשות סדר?

אלכס קושניר: לא הבנתי.

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: היא ביקשה לעצמה.

ינון אזולאי: עזבו אותה.

ינון אזולאי: אני איתך, אל תדאגי.

קריאה: לנו יש את הפנייה בקשר לחיסוני הקורונה.

אלכס קושניר: יש לנו כמה פניות.

קריאה: היא מדברת על פנייה מספר 203 עד 204, 212, 213, 199.

יצחק פינדרוס: זאת פנייה אחרת.

אלכס קושניר: פנייה מספר 192, הוצאות פיתוח.

קריאה: אם אפשר להתחיל בפנייה מספר 61.

אלכס קושניר: תגידו, מה יש שלכם?

אלכס קושניר: " אתם הצבעתם כל הלילה בכנסת או אנחנו?

אלכס קושניר: אני לא מבין את זה.

אלכס קושניר: לכם זה יום אחרון להעברת הכספים או לנו?

אלכס קושניר: אני לא מבין את זה.

אלכס קושניר: אתם באים לא מוכנים לוועדה ביום האחרון של העברות תקציבים?

אלכס קושניר: אתם מבקשים מאתנו להעלות את הפנייה של הבריאות ואתם לא מוכנים?

אלכס קושניר: מה זה הדבר הזה?

אלכס קושניר: אני קובע את מספרי הפניות - 192.

אלכס קושניר: יש כאן מישהו?

קריאה: לא.

אלכס קושניר: הפנייה תעלה בסוף היום.

אלכס קושניר: פנייה מספר 198-196, רשויות מקומיות.

ידידיה גרינוולד: אגף תקציבים, משרד האוצר.

ידידיה גרינוולד: פנייה מספר 198 דנה בסעיף 18, רשויות מקומיות.

ידידיה גרינוולד: הפנייה נועדה לתקצב 14 אלף אלפי שקלים בהתאם להחלטת הממשלה על יישום הסכמים קואליציוניים כאשר בתכנית 18-11-02 – שאלה מענקים אזוריים לרשויות מקומיות – זה 6,000 אלפי שקלים עבור מענק ביטחוני למועצות אזוריות ביהודה ושומרון בהתאם להחלטת הממשלה על יישום הסכמים קואליציוניים.

ידידיה גרינוולד: בתכנית 18-11-03, אלה 8,000 אלפי שקלים עבור שיפוי תמרוץ דיור לרשויות שקולטות דיור.

יצחק פינדרוס: מה ההבדל בין הפנייה הזאת לפנייה הקודמת שהייתה לנו?

יצחק פינדרוס: היו לנו שתי פניות על יהודה ושומרון.

יצחק פינדרוס: פנייה אחת על הוצאות ביטחון והייתה עוד פנייה.

יצחק פינדרוס: מה זה ה-6 ומה זה ה-8 מיליון?

ידידיה גרינוולד: ה-6 מיליון האלה, זה יישום החלטת ממשלה נוספת שעברה מעבר לאותם 20 מיליון שעברו למועצות אזוריות ביהודה ושומרון.

ידידיה גרינוולד: 20 מיליון למועצות אזוריות ועוד 4 מיליון לחברון.

ידידיה גרינוולד: זה עוד 6 מיליון למועצות אזוריות ביהודה ושומרון.

ידידיה גרינוולד: זה מעבר למה שהיה.

יצחק פינדרוס: זה למועצות אזוריות.

ידידיה גרינוולד: כן.

ידידיה גרינוולד: זה למועצות אזוריות.

ידידיה גרינוולד: רשויות מקומיות, זה היה 34.5 מיליון, סכום שלא היה קואליציוני.

יצחק פינדרוס: מה זה ה-6 ומה זה ה-8?

ידידיה גרינוולד: הסיבה שזה לא ביחד, כי זאת החלטת ממשלה נפרדת שעברה בשבוע האחרון.

אלכס קושניר: אני לא נכנס לוויכוחים האלה.

אלכס קושניר: יעש לכם זמן מיותר אבל לי אין.

אלכס קושניר: תסביר את הפנייה.

ידידיה גרינוולד: הפנייה הקודמת שעברה - - -

אלכס קושניר: אני לא מדבר על הפנייה הקודמת.

אלכס קושניר: אני מדבר על הפנייה הזאת.

ידידיה גרינוולד: כמו שאמרתי, ה-6 מיליון האלה הם מעבר ל-20 מיליון למועצות אזוריות שהיו והיו לנו עוד 34,5 מיליון לרשויות מקומיות.

יצחק פינדרוס: אלה היו שתי פניות.

יצחק פינדרוס: נכון.

יצחק פינדרוס: מה עם ה-8?

ידידיה גרינוולד: ה-8 מיליון הם תוספת לשיפוי בגין תמרוץ דיור לרשויות שקולטות דיור.

ידידיה גרינוולד: הוחלט להוסיף בהסכמים קואליציוניים עוד 8 מיליון שקלים מעבר ל-160 מיליון שיש.

יצחק פינדרוס: גם זה ביהודה ושומרון?

ידידיה גרינוולד: לא.

ידידיה גרינוולד: זה לכולם.

יצחק פינדרוס: זאת החלטת ממשלה נוספת על התמרוץ.

ידידיה גרינוולד: זאת החלטת ממשלה נוספת שעברה בשבוע האחרון ולכן זה לא היה בפניות הקודמות.

ינון אזולאי: אני מבקש לדעת מאיזה סעיף זה בהוצאות פיתוח אחרות.

ינון אזולאי: מאיפה לקחתם את זה?

ידידיה גרינוולד: זה מסעיף 83.

ידידיה גרינוולד: תתי ביצוע בתקנות הרשאתיות של תקציבי פיתוח.

ידידיה גרינוולד: אני יכול לומר לוועדה בדיוק מאיזו תכנית זה נלקח אבל אלה תתי ביצוע והסעיפים המקוריים לא נפגעו.

ינון אזולאי: תבדוק לי את זה.

ינון אזולאי: לגבי מענקים אזוריים, ה-6 מיליון שאתה מדבר עליהם, יש כאן יישום של כספים קואליציוניים.

ידידיה גרינוולד: כן.

ינון אזולאי: תן לנו פירוט של מי הכספים הקואליציוניים האלה כי אני רואה שבשתי הפניות יש כספים קואליציוניים.

ינון אזולאי: אני מבקש לדעת של מי הם.

ידידיה גרינוולד: כל הפנייה, כולה, היא כספים קואליציוניים.

ידידיה גרינוולד: נמצא ב-זום גם איתן כהן ממשרד הפנים ואולי הוא יוכל לענות.

ינון אזולאי: של מי ההסכמים?

ידידיה גרינוולד: אני לא בטוח.

ידידיה גרינוולד: נראה לי של מפלגת אבל אני אצטרך לברר באופן מדויק.

ינון אזולאי: זה לכל המועצות האזוריות ביו"ש?

ידידיה גרינוולד: זה לכל המועצות האזוריות ביו"ש.

ידידיה גרינוולד: גם שלחנו פירוט.

ידידיה גרינוולד: בקעת הירדן, גוש עציון, הר חברון, מגילות.

ידידיה גרינוולד: ..

ינון אזולאי: זה לא למשל ביתר עילית?

ידידיה גרינוולד: לרשויות המקומיות עבר בנפרד סכום של 34.5 מיליון.

יצחק פינדרוס: שם היה גם למועצות אזוריות.

ידידיה גרינוולד: שם היו עוד 20 מיליון למועצות אזוריות.

ינון אזולאי: השאלה אם יחסית הם קיבלו כמו שהם קיבלו בשנה שעברה.

ידידיה גרינוולד: הם קיבלו יותר.

ידידיה גרינוולד: אתה מדבר בתוך הרשויות המקומיות?

ינון אזולאי: בוודאי.

ידידיה גרינוולד: בדקתי את זה אתמול.

ידידיה גרינוולד: הקריטריונים של החלוקה לא השתנו משנים קודמות.

ידידיה גרינוולד: זה בהתאם לקריטריונים של שנה שעברה.

יצחק פינדרוס: למה מועצות אזוריות הן בנפרד?

יצחק פינדרוס: תמיד זה היה הולך יחד והכול היה בתוך ה-פול ואז היית מחלק את זה.

ידידיה גרינוולד: לא.

ידידיה גרינוולד: לדעתי גם בשנים קודמות זה הועבר בשתי תכניות נפרדות.

ידידיה גרינוולד: למועצות האזוריות היה פחות כסף והשנה זה יותר.

ידידיה גרינוולד: בשנה שעברה הסכום למועצות האזוריות עמד על 21.6 בסך הכול והשנה זה יעמוד על 35.

ידידיה גרינוולד: אם נדבר על 2019, הסכום עמד על 15.7 למועצות האזוריות.

יצחק פינדרוס: בתכנית 18-11-03, זה מענק שהתחיל ב-2014.

ידידיה גרינוולד: נכון.

ינון אזולאי: המענק הזה שהתחיל ב -2014, כל שנה הוא עלה או שהוא נשאר אותו דבר?

ידידיה גרינוולד: 18-11-03 זה תמרוץ דיור לרשויות המקומיות.

ידידיה גרינוולד: זה לכלל הרשויות המקומיות.

ידידיה גרינוולד: לאו דווקא ליהודה ושומרון אלא לכלל הרשויות המקומיות.

ידידיה גרינוולד: בשנה שעברה הסכום עמד על 135 מיליון והשנה זה בסך הכול יעמוד על 168 מיליון.

ינון אזולאי: בתוך זה יש מענק הבירה?

ידידיה גרינוולד: לא.

ידידיה גרינוולד: זה לא קשור.

ידידיה גרינוולד: תמרוץ דיור, זה שיפוי דיור לרשויות שקולטות דיור ובונות הרבה בהתאם לקריטריונים.

ינון אזולאי: אם איתן יכול לענות לנו על הכספים הקואליציוניים.

איתן כהן: להבנתי הכספים הקואליציוניים הגיעו מרוה"מ.

איתן כהן: לא ידוע לי שזה מסומן על מפלגה.

איתן כהן: אני פחות יודע איך זה עובד.

איתן כהן: אני יותר מאלה שיודעים לקבל את הכסף ולנצל אותו בצורה השוויונית והתקינה ביותר.

איתן כהן: כפי שאמר ידידיה, אנחנו דאגנו לכך שאף רשות לא תיפגע, קל וחומר שהעוגה גדלה כך שאף רשות לא נפגעה.

איתן כהן: התקציב הזה הוא ספציפי למועצות האזוריות.

איתן כהן: התקציב בשנים האחרונות היה אותו הדבר, זאת אומרת, בסביבות ה-25 מיליון, אולי פלוס-מינוס מיליון, וכאן מדובר על תוספת ספציפית וייחודית של 6 מיליוני שקלים לטובת המענק הביטחוני במועצות אזוריות.

איתן כהן: אני אומר שמבחינת השיטה, ובטח בנקודה הזאת של השנה, הכסף שהגיע נשפך ישירות אל תוך הנוסחה.

איתן כהן: , זאת אומרת, מה שהיה הנוסחה – פשוט חילקנו יותר.

יצחק פינדרוס: שאלה.

יצחק פינדרוס: בכסף לרשויות המקומיות גם היה גידול השנה או היה פחות או יותר אותו הדבר?

איתן כהן: היה גידול.

איתן כהן: אצל כולם היה גידול.

יצחק פינדרוס: ברשויות המקומיות.

איתן כהן: כן.

איתן כהן: היה גידול כי העוגה גדלה.

יצחק פינדרוס: בכמה גדל ברשויות המקומיות?

איתן כהן: בשנים עברו התקציבים עמדו על כ-80 מיליון שקלים והשנה התקציב עומד על כ-100 מיליון שקלים.

איתן כהן: אני חושב שרשויות מקומיות קיבלו תוספת של ה-4 או 5 אחוזים מתוך העוגה.

איתן כהן: אם העוגה התחלקה 70-30, אז עכשיו העוגה מתחלקת נניח 35-65.

יצחק פינדרוס: אבל העוגה גדלה.

איתן כהן: העוגה גדלה.

איתן כהן: כן.

יצחק פינדרוס: היחס בין המועצות האזוריות למועצות המקומיות השתנה.

איתן כהן: השתנה.

יצחק פינדרוס: על זה אני מדבר.

ידידיה גרינוולד: אני אעדכן שבדקתי וההסכם הוא של מפלגת ימינה.

אלכס קושניר: אנחנו יוצאים להתייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: נחזור להצביע בשעה 09:22.

אלכס קושניר: אני מחדש את הישיבה.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על אישור פנייה 198-196, רשויות מקומיות.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושרה

ינון אזולאי: אני נמנע.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

ינון אזולאי: רוויזיה.

אלכס קושניר: יש רוויזיה.

אלכס קושניר: פנייה מספר 207-205, משרד הבריאות.

גאיה עפר: אגף התקציבים.

גאיה עפר: הפנייה נועדה להעברת סכום של 222 מיליוני שקלים וכן 532 מיליוני שקלים בהרשאה כנגד התחייבות לצורך התמודדות משרד הבריאות עם נגיף הקורונה.

יצחק פינדרוס: סתם, הדבר שקופץ לפני שאתה מתחיל.

יצחק פינדרוס: הרי היה תקציב לדבר הזה.

יצחק פינדרוס: זאת היערכות לחיסונים?

קריאה: תן לה לסיים.

גאיה עפר: אני אסביר איך הפנייה מתחלקת על פני התכניות ולאיזה צרכים.

גאיה עפר: בתכנית 24-02-05, תפעול מטה, העברת סך של 82 מיליוני שקלים וכן 212 מיליוני שקלים בהרשאה כנגד התחייבות שנועדו להרחבת הצטיידות משרד הבריאות, רכישת תרופות וציוד רפואי, התעצמות מערך קטיעת שרשראות ההדבקה באמצעות הרחבת דיגום ובדיקות בבתי ספר במסגרת תכנית מגן חינוך.

גאיה עפר: הגברת המאמץ לחיסון האוכלוסייה באמצעות פתיחת מתחמי חיסון ברחבי הארץ ותגבור מערך החיסונים באמצעות צוותים מחסנים.

גאיה עפר: בתכנית 24-20-03, קופות חולים ובתי חולים, העברות ותמיכות, העברת סך של 140 מיליון שקלים וכן 320 מיליון שקלים בהרשאה כנגד התחייבות.

גאיה עפר: הפנייה נועדה להרחבת מבצע חיסון ילדים בגילי 5 עד 11 בקופות החולים, המשך מבצע החיסונים לבני נוער ומבוגרים, חיסון ראשון וחיסון בוסטר בקנה מידה רבה ובמהירות שנדרשת להתמודדות עם הווריאנט הנוכחי.

גאיה עפר: במסגרת מבצע חיסונים משתתפים גם בתי חולים וגופים נוספים.

גאיה עפר: מתחמי חיסונים מוקמים ברחבי הארץ וחוסנו בהם כבר למעלה מ-4 מיליון מבוגרים, רק בבוסטר.

יצחק פינדרוס: קטיעת שרשראות, 02-05.

יצחק פינדרוס: המבצע בגדול כבר הסתיים.

יצחק פינדרוס: מה היה הגידול?

גאיה עפר: בחודש האחרון נכנס וריאנט חדש לישראל שרמת ההדבקה שלו גבוהה.

יצחק פינדרוס: אני יודע אבל לא ראיתי את הניידות החדשות בישראל.

יצחק פינדרוס: את הווריאנט ראיתי.

גאיה עפר: יש היום פריסה של למעלה מ-600 מתחמי חיסון, גם של קופות חולים וגם של בתי חולים וגופים נוספים.

גאיה עפר: בנוסף, הרחבנו את מערך הבדיקות.

גאיה עפר: יש יותר דרייב-אין בהם ניתן להיבדק בבדיקות PCR וזה חיוני כדי למנוע את שרשראות ההדבקה.

רועי רייכר: אתה יכול להסתכל באתר משרד הבריאות.

רועי רייכר: אנחנו ברמות של 100 אלף בדיקות ביום ואפילו נמשיך צפונה מכך.

רועי רייכר: לפני חודש היינו ברמה יותר נמוכה של בדיקות וממילא התקצוב היה צריך להיות יותר נמוך.

רועי רייכר: עם התפשטות הזן החדש, צריך לעשות יותר בדיקות, יותר חקירות וגם י ותר מתחמי חיסון, בעקבות חיסון הילדים.

רועי רייכר: זו הפנייה שנועדה להסדיר את התקצוב לטובת הדברים האלה.

יצחק פינדרוס: אבל אחוזי הילדים שמתחסנים הם נמוכים.

יצחק פינדרוס: היינו עם אלפי מתחסנים ביום אבל היום ירדנו.

רועי רייכר: חזרנו.

רועי רייכר: ברוך השם אנחנו כבר באלפי מתחסנים ביום.

ינון אזולאי: הוצאות שונות, כלכלה ותעשייה.

ינון אזולאי: מאיזה סעיף זה הגיע?

ינון אזולאי: כתוב כלכלה ותעשייה.

אלכס קושניר: סעיף 38.

יואב הכט: אגף התקציבים.

יואב הכט: צר לי שלא יכולתי להגיע.

יואב הכט: אני מתנצל.

יואב הכט: המקור לפנייה הזו מסעיף 38, היא מתכנית הלוואות בערבות מדינה לעסקים.

יואב הכט: כפי שכבר שצוין בוועדות קודמות יש יתרה שלא נוצלה על ידי עסקים במסגרת התכנית להלוואות בערבות מדינה.

ינון אזולאי: תכנית 21-02-05.

ינון אזולאי: זה תפעול המטה.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שלפני כשבועיים-שלושה היו כ-50 ניידות חיסונים בכל רחבי הארץ עבור תלמידים.

ינון אזולאי: ביום ראשון שעבר אמר שר הבריאות שיהיו כ-500 ניידות בבתי הספר.

ינון אזולאי: שבוע לפני כן היו כ-12 אלף ילדים שחוסנו ובסוף שבוע שעבר דווח על 13 אלף.

ינון אזולאי: אם יש עוד ניידות פי עשר, בוא נגיד שלא היינו מצפים שיהיו פי 10 מתחסנים.

ינון אזולאי: אני שואל האם הניידות אכן קיימות, 500 הניידות כמו שנאמר, ושנית, כמה ילדים התחסנו עד עכשיו.

ינון אזולאי: אני מדבר על ילדים בגיל 5 עד 11.

גאיה עפר: נשמח אם נציג משרד הבריאות יתייחס לשאלה.

גאיה עפר: הוא ב-זום.

מתן מור: אפשר לחזור על השאלה?

מתן מור: אני מתנצל.

ינון אזולאי: אני שאלתי לגבי חיסונים לילדים בבתי הספר.

ינון אזולאי: לפני כשלושה שבועות דווח על כך שיש כ-50 ניידות בבתי הספר.

ינון אזולאי: בסוף אותו שבוע או בתחילת שבוע שעבר דווח שיש כ-12 אלף ילדים שהתחסנו.

ינון אזולאי: עלה שר הבריאות ואמר שהחל משבוע שעבר יש כ-500 ניידות בבתי הספר.

ינון אזולאי: אני שואל האם באמת מוצו כל 500 הניידות בכל הארץ וכמה חיסונים ניתנו לילדים עד כה.

מתן מור: עוד לא הגענו ל-500.

מתן מור: אנחנו מתקרבים ליעד הזה.

מתן מור: הפעלנו את כל האחיות שיש לנו בלשכות הבריאות כדי לחזק את מתן החיסונים בבתי הספר.

ינון אזולאי: לא בלשכות הבריאות.

ינון אזולאי: כל מה שעשיתם זה להגיע לבתי הספר ואני אתן לך דוגמה.

מתן מור: הוצאנו את האחיות מלשכות הבריאות כדי לסייע בחיסוני הילדים בבתי הספר.

ינון אזולאי: היו 50 ניידות אמרו שיהיו 500.

ינון אזולאי: כמה ניידות נמצאות כרגע בבתי הספר?

מתן מור: אני אבדוק נתון מדויק.

מתן מור: המספר מתקרב ל-200.

ינון אזולאי: כמה ילדים חוסנו עד עכשיו?

מתן מור: אני בודק.

מתן מור: רק רגע.

ינון אזולאי: בפנייה שלכם, בשינוי, אתם כותבים מאות אלפי ילדים ובני נוער.

ינון אזולאי: אנחנו לא רואים שאלה מאות אלפי ילדים ובני נוער שמתחסנים כי אמרו שהתחסנו 4 מיליון אזרחים.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שיש רק 12 אלף ילדים.

ינון אזולאי: אולי עכשיו תתנו לי נתון שהוא קצת יותר מדויק.

אלכס קושניר: בני נוער התחסנו.

ינון אזולאי: אני שואל האם זה נתון מדויק כשאומרים מאות אלפי ילדים ובני נוער.

מתן מור: בגילי 5 עד 11 התחסנו עד היום 213 אלף.

מתן מור: חיסון ראשון.

ינון אזולאי: התכנית של מגן אבות.

ינון אזולאי: יש לכם בסעיף התקציבי, בשינוי, לגבי מגן אבות.

ינון אזולאי: מה התכנית שלכם בגל הרביעי?

ינון אזולאי: האם לחסן אותם בבוסטר, כלומר, בוסטר על בוסטר, או לא לחסן?

ינון אזולאי: בינתיים התחילו הליך חיסונים בחלק מבתי האבות.

ינון אזולאי: האם אתם מחסנים במגן אבות או לא?

ינון אזולאי: ואם כן, מה מספר המשתתפים בפרויקט הזה?

מתן מור: גם במבצע החיסונים הראשון וגם במבצע החיסונים השני, הפעלנו חברות שבאות לחסן ספציפית בבתי האבות.

מתן מור: ההחלטה על החיסון הרביעי עדיין לא התקבלה רשמית אבל אנחנו מוכנים, ברגע שתתקבל, עם ניידות שיגיעו עד בתי האבות לחסן אותם גם בבוסטר הרביעי.

ינון אזולאי: שאלה לרועי.

ינון אזולאי: שאלנו ואני רוצה לוודא.

ינון אזולאי: הבטחתם לנו בוועדה, בפנייה הראשונה שלכם, שכל הסיפור של ה-960 מיליון יועבר עד סוף דצמבר.

ינון אזולאי: זה עבר?

ינון אזולאי: נסגר?

ינון אזולאי: כל בתי החולים הציבוריים יכולים להיות בשקט?

רועי רייכר: כלל 960 מיליון השקלים תוקצבו והועברו לפי נתוני ביצוע.

ינון אזולאי: מאה אחוז עבר.

רועי רייכר: כן.

רועי רייכר: מאה אחוזים תוקצב.

ינון אזולאי: יש את הסיפור של סעיף 9, האם להוציא אותו מהממשלתי, הממשלתיים לא רוצים אותו והציבורים כן רוצים ויש מחלוקת.

ינון אזולאי: האם יש לכם פתרון?

ינון אזולאי: אחר כך תגיד לי את הפתרון.

רועי רייכר: מתקדמים לעבר פתרון.

ינון אזולאי: שיהיה מקובל גם על בתי החולים הציבוריים וגם על בתי החולים הממשלתיים?

ינון אזולאי: זה מאוד חשוב.

ינון אזולאי: כשאנחנו מדברים על פניות של משרד הבריאות, אנחנו לא אמורים להגיע לשם.

רועי רייכר: קודם כל, יהיה מקובל על משרדי הממשלה, על שניהם, ובוודאי שהמטרה שלו היא להועיל לבתי החולים על כלל מבנה הבעלויות שלהם.

ינון אזולאי: התייעצות.

אלכס קושניר: נחזור להצבעות בשעה 09:38.

אלכס קושניר: אני מחדש את הישיבה.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על פנייה מספר 207-205, משרד הבריאות.

אלכס קושניר: מי בעד? מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושרה

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

ינון אזולאי: רוויזיה.

יצחק פינדרוס: רוויזיה.

אלכס קושניר: פנייה מספר 199, 204-203 212 ו-213, משרד הבריאות.

גאיה עפר: מדובר בפניות סוף שנה של משרד הבריאות, בסעיף 24, הסעיף הראשי של המשרד.

גאיה עפר: סעיף 93 ו-94, סעיפים של בתי החולים הממשלתיים והפסיכיאטריים בהתאמה.

גאיה עפר: הפנייה נועדה להעברה של 240 מיליון שקלים ו-3 מיליארד ו-295 מיליון שקלים בהרשאה להתחייב.

גאיה עפר: כמו כן אנחנו מבקשים לבצע שינויים פנימיים בסעיף זה ובסעיפים 94 ו-93.

גאיה עפר: בתוך הפנייה יש גם פניות קואליציוניות.

גאיה עפר: העברה תקציבית של 3 מיליוני שקלים עבור מיטות לגמילה מסמים, מיליון שקלים עבור עמיתים לנוער בריאות, מיליון וחצי שקלים למענה חירום נפשי במוקדי רפואה דחופה, בהתאם להסכמים שהוקראו בוועדה במהלך הדיונים לאישורי חוק התקציב 2022-2021.

גאיה עפר: כל זה בהתאם להחלטת ממשלה 289 מיום 1 באוגוסט 2021 ו-551 מיום 24 באוקטובר 2021.

יצחק פינדרוס: כתוב כאן שהייתה הנחיה לצאת למכרז.

יצחק פינדרוס: להוציא את זה מהחברה למתנ"סים ולצאת מכרז עשרת הספקים שנותנים שירות.

יצחק פינדרוס: האם הספקים שנותנים את השירות בבריאות הנפש - אני מדבר על תקציב עמיתים לנוער - האם יצא כבר מכרז כי זה מסתיים בסוף 2021.

יצחק פינדרוס: זאת אומרת, האם בעוד השבוע יש לנו ספקים חדשים?

גאיה עפר: נשמח אם נציג משרד הבריאות יגיב לשאלה.

יצחק פינדרוס: אני מבין שביחס למענה חירום נפשי, כרגע עוד אין לכם ספק שמספק את זה.

רועי רייכר: מה זאת אומרת אין ספק, שהשירות לא פועל?

רועי רייכר: השירות פועל.

רועי רייכר: יצא מכרז והמכרז הזה ייגמר עד תחילת שנה הבאה.

יצחק פינדרוס: מה זה עד תחילת שנה הבאה?

יצחק פינדרוס: עד יום ראשון.

רועי רייכר: כן.

רועי רייכר: ועדת המכרזים עושה את המכרז.

רועי רייכר: לא תהיה נקודת זמן בה לא יהיה ספק שייתן מענה לצרכים.

יצחק פינדרוס: אתם בינתיים ממשיכים עם החברה למתנ"סים.

רועי רייכר: עד שלא יהיה ספק אחר, תימשך העבודה עם הספק הקיים.

יצחק פינדרוס: מי נותן כרגע את המענה לחירום נפשי?

יצחק פינדרוס: אני מבין שאין לכם כרגע חוות דעת משפטית מי יכול לתת את זה.

רועי רייכר: אני אבדוק עם אנשי המכרזים מה הסטטוס של כל אחד מהמכרזים.

רועי רייכר: אני יכול לציין בפני חברי הוועדה את העובדה שלא יהיה מצב שבו לא יהיה ספק פעיל שייתן מענה לצרכים אותם תיארת.

רועי רייכר: ברשותכם, תוך כדי הדיון אני אברר מה סטטוס המכרז.

רועי רייכר: שוב, כאמור, זה לא אמור לשנות הרבה כי בכל נקודת זמן יהיה ספק.

ינון אזולאי: הרי זה ספק יחיד ואולי אתה יכול לבדוק מה קרה שבמשך כל השנים כן הסתדרתם איתו ועכשיו אתם פתאום רוצים לעשות שינוי.

ינון אזולאי: אם הוא לא היה טוב, למה מהתחלה הוא לא היה טוב?

ינון אזולאי: הוא מוגדר אצלכם בתכנית כספק יחיד.

ינון אזולאי: מה קרה השנה?

רועי רייכר: בהרבה מקרים יש סיטואציות בהן נוספים ספקים לשוק.

רועי רייכר: לצורך העניין יכול מאוד להיות שיש גופים חדשים שנכנסו והם מייצרים מענה אפקטיבי לא פחות מהספק הקיים.

רועי רייכר: אז יש סיטואציות בהן באה המדינה ואומרת שאולי שווה למרכז את השירות.

יצחק פינדרוס: הספק היחיד כאן היא החברה למתנ"סים.

יצחק פינדרוס: זה לא מישהו שהוא ספק יחיד כי הוא מומחה לנפש.

יצחק פינדרוס: הוא ספק יחיד כי לא היה ספק.

רועי רייכר: קל וחומר.

יצחק פינדרוס: כן.

ינון אזולאי: בסעיף 3 כתוב "ביחס לתקציב המיועד למענה חירום נפשי כמוקד לרפואה דחופה".

ינון אזולאי: כמה תוקצב בשנה שעברה וכמה תוקצב השנה?

ינון אזולאי: אנחנו מדברים על המוקד הטלפוני של עזרה ראשונה נפשית.

רועי רייכר: אתה מדבר על ער"ן.

יצחק פינדרוס: נראה שכרגע הוא לא פעיל.

ינון אזולאי: רק הוא מתוקצב או שיש עוד מתוקצבים בזה?

ינון אזולאי: איך אתה מחלק את זה?

רועי רייכר: אני בודק את המספרים.

רועי רייכר: התשובה היא שאנחנו תומכים בער"ן למענה נפשי, על מה שדיברתם, אבל אני בודק את המספרים.

רועי רייכר: בכל שנה יש תמיכה וכל מי שניגש אליה יכול לקבל ממנה.

רועי רייכר: ער"ן דה פקטו הוא הזוכה המרכזי באותה תמיכה בשיעור היחס כי הוא עונה על הקריטריונים בצורה הכי טובה.

רועי רייכר: אני כבר אומר לך מה נתנו בשנה שעברה והאם יש שונות בין השנה לשנה הבאה.

ינון אזולאי: בינתיים עוד שאלה בנושא הזה.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים מכתבות שראינו שבתקופת הקורונה הייתה עלייה במספר הפניות לער"ן.

ינון אזולאי: אני שואל האם כתוצאה מכך - אולי ראיתם לנכון – הוא תוקצב יותר.

ינון אזולאי: כמובן תבדוק לי אם עוד גופים נמצאים בתוך זה.

רועי רייכר: לשאלה הראשונה, התשובה היא בוודאי שכן.

רועי רייכר: תוקצב בתוך מסגרת הקורונה מענה ייעודי ותוספתי לפניות בעולם בריאות הנפש.

רועי רייכר: אני אומר מעבר לכך שגם בתקציב 2022 ניתן מענה מאוד משמעותי לעולמות בריאות הנפש, הפסיכיאטריה, הרבה יותר משנים קודמות.

רועי רייכר: לכן כל התשתית של מערך בריאות הנפש מאוד הורחב.

רועי רייכר: ספציפית לגבי מה ששאלת, התשובה היא כן.

רועי רייכר: בקורונה העצמנו את זה בתוך תקציבי הקורונה.

רועי רייכר: זה לא בפנייה שאתם רואים עכשיו אלא זה בפניות הקודמות או עולם הפניות הקודמות של תקציב הקורונה.

יצחק פינדרוס: בניגוד לשאלה הקודמת שלי על החברה למתנ"סים, שם מובן למה יש ספק יחיד, כאן אני מציע למשרד לבדוק.

יצחק פינדרוס: ער"ן לא אמור להיות ספק יחיד

אלכס קושניר: הוא לא ספק יחיד.

אלכס קושניר: יש עוד ספקים.

יצחק פינדרוס: בפועל הוא הספק היחיד.

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: יש עוד ספקים.

אלכס קושניר: יש גם בעיה גדולה בכל מה שקשור לטיפול הנפשי בעולים ולכן עכשיו עובדים על תכנית נפרדת.

ינון אזולאי: יש מענה בכמה שפות?

אלכס קושניר: תיאורטית כן, פרקטית לא.

אלכס קושניר: לכן יש כרגע ניסיון להקים מוקד נוסף עבור העולים.

ינון אזולאי: משרד הבריאות יקים אותו?

אלכס קושניר: לא.

יצחק פינדרוס: יש מוקדים חרדים.

יצחק פינדרוס: יש כמה מוקדים חרדים מאוד גדולים והם לא נמצאים כאן.

יצחק פינדרוס: כמו שהוא אומר, יש עוד מוקדים כמו עולים וחרדים.

יצחק פינדרוס: אני מאמין שגם במגזר החרדי יש איזשהו מוקד.

יצחק פינדרוס: הם לא נמצאים כאן ובסופו של דבר התוצאה היא שהם לא מתוקצבים.

יצחק פינדרוס: כך אני רואה.

יצחק פינדרוס: התקציב לא מבוצע בגלל הדבר הזה.

רועי רייכר: עוד רגע יחזרו אלינו ויאמרו לנו מה היה התקציב בשנה שעברה, לשאלתך חבר הכנסת ינון.

רועי רייכר: לגבי הגופים הנתמכים.

רועי רייכר: ער"ן הוא לא הספק היחיד.

רועי רייכר: הוא פשוט דה-פקטו הכי משמעותי.

ינון אזולאי: הוא מקבל 27 אחוזים מהתקציב שלו?

רועי רייכר: מקבל 50 אחוזים מהמבחן.

רועי רייכר: יש עוד כל מיני גופים אחרים שגם הם זוכים בנתח לפי הקריטריונים.

ינון אזולאי: אגב, אחד הקריטריונים הוא כשמסתכלים על מספר הפניות שהם מקבלים?

אלכס קושניר: אם אני לא טועה המבחן הוא לפי מספר המתנדבים כי זה מבוסס על מתנדבים.

ינון אזולאי: ער"ן הוא עם מתנדבים?

אלכס קושניר: כן.

יצחק פינדרוס: ההיגיון הסביר אומר שזה צריך להיות על בסיס מספר הפניות.

אלכס קושניר: אני לא רוצה להטעות אבל אם אני זוכר נכון, זה על פי מספר המתנדבים.

יצחק פינדרוס: ער"ן בנוי על מתנדבים וזה בסדר, אבל אני אומר שההיגיון אומר שזה צריך להיות על בסיס מספר הפניות.

רועי רייכר: המבחן הוא לפי שעות פעילות וכמות פניות.

רועי רייכר: יש יותר פניות בלילה והוא מתאים את עצמו לצרכים, לפי כמות הפניות ומתי הן מתרחשות.

ינון אזולאי: תכנית 24-20-03, תמיכות לבתי חולים ולקופות חולים.

ינון אזולאי: במטרת השינוי נאמר לקיצור תורים במערכת הבריאות ומבחן תמיכה לשיעור הזמינות של MRI.

ינון אזולאי: כשאנחנו מדברים על קיצור התורים במערכת הבריאות הציבורית, אנחנו מדברים רק על MRI?

רועי רייכר: לא.

ינון אזולאי: זה בעצם נמצא בחוק החדש שהבאנו.

ינון אזולאי: קבעתם תמרוץ למי שיקצר תורים.

ינון אזולאי: זה משהו חדש שהבאתם בחוק.

גאיה עפר: מדובר במבחן תמיכה לקופות החולים שנועד לתמרץ בין השאר הסטה של פעילות פרטית לפעילות ציבורית ובכלל זה גם קיצור תורים.

ינון אזולאי: מה זה הסטה מפעילות פרטית לפעילות ציבורית?

גאיה עפר: ניתוחים שבוצעו במימון פרטי.

ינון אזולאי: שר"פ.

רועי רייכר: לצורך העניין ב-שר"פ אבל גם אם יש לך ביטוח פרטי.

רועי רייכר: ל-60 אחוזים מהאוכלוסייה אין היום ביטוח פרטי שהוא לא במסגרת קופת החולים, שהוא לא שב"ן.

רועי רייכר: המדינה רצתה לקצר את התורים במערכת הציבורית ולכן "לקנות" את התורים שהיו מבוצעים במסגרת ניתוחים פרטיים דרך כספי המדינה ובכך לאפשר לכל האוכלוסייה לקבל הקדמת תור.

רועי רייכר: זאת המשמעות של מבחן קיצור התורים שאתם רואים לפניכם.

ינון אזולאי: כמה יש לכם בזה?

ינון אזולאי: חוץ מה-50 מיליון שאתה מביא עכשיו.

רועי רייכר: גובה המבחן הוא כמעט מיליארד שקלים.

יצחק פינדרוס: בתי החולים הציבוריים, זה כולל את כולם.

יצחק פינדרוס: גם הממשלתיים וגם הלא ממשלתיים.

רועי רייכר: כן.

רועי רייכר: אם אתם רוצים, אני אפרט יותר.

רועי רייכר: יש חלק במבחן שהוא רלוונטי לבתי החולים הציבוריים וכאמור בתי חולים ציבוריים זה גם ממשלתיים, גם של קופת חולים הכללית וגם עצמאיים.

רועי רייכר: יש חלק כזה ויש נדבך אחר במבחן שהוא אומר לקופות החולים תרכשו את הניתוח שמבוצע בבית החולים הפרטי מהביטוח הפרטי, תרכשו את זה בכספי הקופה, אנחנו נביא לכם, המדינה תשלם לכם כסף, ובכך תאפשרו לאנשים שאין להם ביטוח פרטי לקבל את הניתוח הזה.

רועי רייכר: לכן היום, בשנים האחרונות, אתה יכול לבוא עם טופס 17 לבית חולים אסותא או HMC שהם פרטיים ולקבל טיפול בחינם, מה שהיה ברמה הרבה פחות טובה לפני אותו מבחן.

ינון אזולאי: אני רואה שיש כאן MRI, יש מבחני תמיכה עבור אשפוז הביתי שאנחנו יודעים שבחורף הוא עולה ובמיוחד בתקופת הקורונה הוא עולה.

ינון אזולאי: יש כאן גם סיפור של ה-MRI עצמו.

ינון אזולאי: אתה רוצה לקצר תורים, אבל כאשר אנחנו מקצרים תורים צריך שיהיה מענה.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים על התורים הארוכים שיש בפריפריה וגם אם תרצה לקצר את התורים – וזה עלה כמה פעמים בוועדת הבריאות- אם אין לי מענה לתת להם ואני לא יכול לתת להם MRI אלא צריך לחכות ארבעה או שישה חודשים, השאלה מה המענה שלך.

רועי רייכר: אני אענה בשתי רמות.

רועי רייכר: ברמה הראשונה, לגבי מכשירי MRI.

רועי רייכר: בשנים האחרונות יותר מאשר הכפלנו את המספר.

רועי רייכר: לפני חמש שנים היינו עם 22 מכשירים והיום יש לנו 47.

רועי רייכר: הכפלנו את המספר פי שניים ויותר.

רועי רייכר: בזמן הקרוב אנחנו גם נביא בפני ועדת הכנסת, בפני ועדת הבריאות, תוספת נוספת של מכשירי MRI.

רועי רייכר: מעבר למספר המכשירים יש היום סיטואציה בה המכשירים נמצאים בתת ניצול בשעות מסוימות במשך היום ובמקומות מסוימות ולשם כך נועד מבחן התמרוץ הזה.

נירה שפק: ינון, סליחה שאני עוצרת אותך.

נירה שפק: אני מחזיקה בנתונים – אני יושב ראש ששולה לצמצום פערי מתן מענה בין פריפריה למרכז בכל התחומים, כולל מכשירים – ואני מזמינה אותך להצטרף, אם זה באמת מעניין אותך ואתם תבואו מוכנים לדיון הזה אצלי.

ינון אזולאי: יעיד רועי שהוא יודע שזה מעניין אותי.

ינון אזולאי: אני נמצא בבתי חולים.

נירה שפק: אני מזמינה אותך.

נירה שפק: אני עושה דיונים בנושא.

ינון אזולאי: אני שומע את הערתך, לא מקבל אותה וזה בסדר.

אלכס קושניר: למה לא מקבל?

אלכס קושניר: היא בסך הכול הזמינה אותך לדיון.

נירה שפק: הזמנתי אותך.

ינון אזולאי: אמרתי שומע, את ההערה לא מקבל ומצטרף אליה לשדולה.

ינון אזולאי: תכנית מספר 24-07-14, בריאות הנפש.

ינון אזולאי: במטרות השינוי, התאמה בהתאם לביצוע בפועל של רכש תחליפי האשפוז.

ינון אזולאי: מה זה תחליפי אשפוז?

ינון אזולאי: זה אשפוז ביתי?

רועי רייכר: בבריאות הנפש?

ינון אזולאי: כן.

רועי רייכר: תחליפי אשפוז, אלה כל מיני מסגרות שיקום קהילתיות כאלה ואחרות.

רועי רייכר: אנחנו כממשלה רוצים להמשיך ולהרחיב את המענה של אנשים שיכולים לקבל טיפול לא בתוך המוסד האשפוזי אלא בכל מיני בתים מאזנים, לבוא ולקבל טיפול יום ולצאת הביתה.

רועי רייכר: אלה המגמות בעולם.

רועי רייכר: להוציא אנשים מהמערכת האשפוזית של בריאות הנפש, להעביר אותם לקהילה ולשקם אותם בצורה הזאת.

רועי רייכר: זה מה שאתם רואים כאן, את הסנונית הראשונה בתוך מהלך גדול שיגיע גם בשנת 2022 של תקצוב משמעותי להוצאה.

קריאה: כלומר, במקום שאנשים יאושפזו בכפייה או יפנו למיון לפגוש פסיכיאטר יהיה מוקד של רפואה נפשית דחופה?

רועי רייכר: לדבר הזה יש שני חלקים.

רועי רייכר: החלק הראשון הוא מה שאת מתארת.

רועי רייכר: החלק השני הוא כל מיני מאושפזים כרוניים אבל אלה לא אנשים שעכשיו פונים או מאושפזים בכפייה אבל הם מאושפזים כרוניים כי המחלה שלהם מלווה אותם הרבה זמן, במשך חודשים ארוכים.

רועי רייכר: האמירה המקצועית בעולם היא שהמאושפזים האלה צריכים להיות במסגרות משקמות, במסגרות קהילתיות ואין הרבה סיבות טובות להשאיר אותן במערך האשפוז.

רועי רייכר: הרבה פעמים זה עניין של משאבים וחוסר יכולת לאפשר את הפתרון האלטרנטיבי.

רועי רייכר: המדינה החליטה להשקיע משאבים מרובים ברמה של עשרות מיליוני שקלים ואף למעלה מזה בפיתוח המסגרות המשקמות האלה.

ינון אזולאי: מסגרות יומיות, שהולכים וחוזרים.

רועי רייכר: כן.

ינון אזולאי: תכנית מספר 24-02-05.

ינון אזולאי: אתם רוצים את הכסף גם בשביל שכר?

ינון אזולאי: אני רואה תקצוב תכנית טיפת חלב דיגיטלית.

ינון אזולאי: אם הבן שלי צריך להגיע לטיפת חלק, אני מעביר אותו דרך המחשב?

ינון אזולאי: מה זה טיפת חלב דיגיטלית?

ינון אזולאי: אתם לוקחים את זה לכוח אדם, זה רק על מחשוב, למה זה הולך?

ינון אזולאי: התכנית משהו אחד ובשינוי אני רואה משהו אחר.

רועי רייכר: רוב התקציבים בתוך התכנית הזאת, בתוך התקנות האלו, הם באמת בשכר של אנשים שצריכים לעבוד באותן טיפות חלב.

רועי רייכר: בנוסף יש שם כל מיני תכניות משמעותיות יותר, משמעותיות פחות, שהמטרה שלהן היא לשפר את השירות הרפואי ולא באמצעות שכר.

יצחק פינדרוס: הייתה לנו כבר העברה לאבטחת סייבר.

יצחק פינדרוס: אני רואה את זה שוב.

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: אבטחת סייבר הייתה במשרד ראש הממשלה.

יצחק פינדרוס: גם במשרד הבריאות, על בתי חולים.

יצחק פינדרוס: דיברנו על זה.

אלכס קושניר: דיברנו על זה בפעם הקודמת.

ינון אזולאי: תכנית מספר 24-02-40.

ינון אזולאי: בתי ספר לאחיות.

ינון אזולאי: כמה יש בסך הכול בתכנית הזאת?

ינון אזולאי: אני רואה 18,446.

ינון אזולאי: יש באמת צורך כזה גדול?

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שמצד אחד האחיות שובתות בגין השכר שלהן.

ינון אזולאי: זה לא בגלל שיש חוסר באחיות.

רועי רייכר: יש חוסר מאוד משמעותי וגם חוסר הרבה יותר גדול מאשר ברופאים.

רועי רייכר: לצערנו בנושא האחיות אנחנו בשליש התחתון של מדינות ה-OECD.

רועי רייכר: אגב, ברופאים אנחנו בממוצע למרות שלפעמים נוטים להתבלבל ולחשוב הפוך.

רועי רייכר: המחסור באחיות במדינת ישראל הוא מחסור שמדינת ישראל נותנת עליו מענה בשנים האחרונות.

אלכס קושניר: אנחנו לא בהרצאה.

אלכס קושניר: תשובות קצרות.

רועי רייכר: אני עונה.

רועי רייכר: שילשנו את מספר האחיות שנכנסות למערכת לימודים ואחר כך למערכת הבריאות.

ינון אזולאי: 141 מיליון בסעיף הבא, 24-07-09.

ינון אזולאי: אני רואה כאן לבתי חולים ולקופות החולים.

ינון אזולאי: על מה הולך הסכום הזה?

רועי רייכר: יש מגוון של תכניות לאומיות כמו צמצום תכנית למניעת זיהומים ותכניות אחרות שבאות לתת שיפור סטנדרט ותמרוץ לבתי החולים גם הממשלתיים וגם הציבוריים כדי להביא לשיפור השירות לאזרח.

רועי רייכר: אפשר לפרט.

רועי רייכר: יש תכנית לטובת המיונים כדי לצמצם זמני המתנה ולהרחיב את המענה שנותן המיון בשעות היום.

רועי רייכר: אלה סוג התכניות שיש בתכנית הזאת.

ינון אזולאי: נמצאים כאן גם בתי החולים הממשלתיים וגם הציבוריים שמקבלים?

רועי רייכר: כן.

רועי רייכר: כולם מקבלים באופן שוויוני לפי מבחן תמיכה עם פרמטרים קבועים ללא קשר למבנה הבעלות.

ינון אזולאי: בתכנית הבאה של בדיקות גנטיקה.

ינון אזולאי: זה נמצא בכל בתי החולים או בקופות החולים?

גאיה עפר: גנטיקה זה שירות שמשרד הבריאות מפעיל במסגרת התוספת השלישית.

ינון אזולאי: אני רואה שאתם מבקשים כאן כסף לא מבוטל, תוספת של 50 מיליון על מה שבוצע בשנת 2021.

ינון אזולאי: אני שואל אותך מה זה בדיקות הגנטיות האלה, באיזה בתי חולים, מי רשאי לעשות אותן?

רועי רייכר: זה פחות בתי חולים.

רועי רייכר: זה יותר ברפואת הקהילה.

רועי רייכר: הרבה פעמים בדיקות גנטיות קשורות לפני לידה, בתהליך של הריון, וזה קורה בקהילה.

רועי רייכר: זה פחות רלוונטי לבתי חולים.

ינון אזולאי: אני סיימתי.

ינון אזולאי: אם אין לחברים שאלות, אנחנו רוצים התייעצות.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים בשעה 10:02.

אלכס קושניר: אני מחדש את הישיבה.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על פנייה מספר 199, 204-203, 213-213, משרד הבריאות.

אלכס קושניר: מי בעד? מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושרה

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

ינון אזולאי: רוויזיה.

יצחק פינדרוס: רוויזיה.

אלכס קושניר: יש רוויזיה.

אלכס קושניר: פנייה מספר 211, משרד החינוך.

מוחמד חלאילה: אגף התקציבים, משרד האוצר.

מוחמד חלאילה: הפנייה נועדה לבצע שינויים פנימיים בתקציב משרד החינוך.

מוחמד חלאילה: סך של 6 מיליון ו-294 אלף שקלים בהוצאה והסכמים פוליטיים בעלי משמעות תקציבית כמפורט בניירות שנשלחו לוועדה.

מוחמד חלאילה: תקצוב סך של 3 מיליוני שקלים בהוצאה עבור תמיכה בכפרי סטודנטים ותקצוב סך של 2 מיליון ו-827 אלף שקלים עבור תכנית הדרך החדשה בהתאם לבקשת המשרד.

מוחמד חלאילה: במסגרת הפנייה מתוקצבים 5 מיליון ו-294 אלף שקלים עבור תמיכה בארגוני נוער וסך של מיליון שקלים עבור מענק ירושלים בחינוך, זאת בהתאם להחלטת הממשלה מספר 289 מיום 1 באוגוסט 2021, והחלטה מספר 551 מיום 24 באוקטובר 2021, והחלטת הממשלה שהתקבלה ביום ראשון האחרון, מיום 26 בדצמבר 2021, שעניינה יישום הסכמים קואליציוניים בשנים 2021-2020 ואילך.

מוחמד חלאילה: בהתאם להסכמים שהוקראו בוועדה במהלך הדיונים לאישור חוק התקציב לשנים 2021 ו-2022 מכיוון שבעת קבלת החלטות הממשלה האמורות טרם הושלמו הבדיקות המקצועיות והמשפטיות הנחוצות לצורך הקצאת התקציבים הנדרשים על פי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה, התקציב טרם הוקצה בתכניות.

מוחמד חלאילה: כעת, משהושלמו הבדיקות המקצועיות והמשפטיות הנחוצות, מוצע להעביר את הסכומים בהתאם אל החלטות הממשלה האמורות.

אלכס קושניר: הכסף מגיע מהרזרבה לתקנות.

מוחמד חלאילה: כן.

ינון אזולאי: לכן לא כתוב איזה שר מבקש את זה?

אלכס קושניר: כתוב.

מוחמד חלאילה: החלטת ממשלה.

אלכס קושניר: שר האוצר מבקש.

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: שר האוצר מבקש, אבל איזה מציע שינויים?

אלכס קושניר: אותו שר שמבקש.

אלכס קושניר: זה אותו אחד.

ינון אזולאי: שר האוצר גם מבקש וגם מציע?

ינון אזולאי: בסדר.

ינון אזולאי: של מי הכספים הקואליציוניים ובאיזה סכומים?

מוחמד חלאילה: יש 6 מיליון ו-294 אלף שקלים.

ינון אזולאי: פרט עבור מי.

מוחמד חלאילה: עבור ארגוני נוער.

יצחק פינדרוס: מי הביא אותם?

מוחמד חלאילה: חבר הכנסת ניר אורבך.

ינון אזולאי: הוא מחלק כסף והוא אפילו לא שם לב כמה נותנים לו.

מוחמד חלאילה: עוד מיליון שקלים מענק ירושלים לחינוך.

מוחמד חלאילה: אני אבדוק ואעדכן.

מוחמד חלאילה: לדעתי זאת אותה מסגרת.

ינון אזולאי: תכנית מספר 20-60-02, המשרד להשכלה גבוהה.

ינון אזולאי: יש את המענקים של טלדור?

מוחמד חלאילה: מלגות?

ינון אזולאי: כן.

ינון אזולאי: מלגות בהשכלה גבוהה.

ינון אזולאי: יש שם מענק לחינוך וחברה ואמרו לי שכנראה שהשנה הוא הופסק והרבה מהציבור החרדי משתמש בזה.

ינון אזולאי: אני מבקש שתבדוק ותראה שזה לא הופסק.

ינון אזולאי: אומרים שהשנה כנראה לא יקבלו את המענק הזה בהשכלה הגבוהה.

משה גפני: זה בהשכלה גבוהה.

מוחמד חלאילה: המשרד להשכלה גבוהה הוא המשרד שנסגר.

ינון אזולאי: זה לא דרככם?

משה גפני: אנחנו מבצעים להם את המלגות.

מוחמד חלאילה: זה לא כולל את ההוצאות של המשרד.

יצחק פינדרוס: מה עושה התוספת הזאת ליחס בין ארגוני הנוער ותנועות הנוער?

מוחמד חלאילה: למה הכוונה?

יצחק פינדרוס: כל הזמן שמרו על איזושהי פרופורציה בין ארגוני הנוער ותנועות הנוער.

מוחמד חלאילה: יש כאן תוספת של 5 מיליון ו-294 אלף שקלים.

יצחק פינדרוס: בתנועות הנוער אין.

מוחמד חלאילה: לא.

מוחמד חלאילה: זה כסף קואליציוני.

יצחק פינדרוס: כמה כסף יש השנה בתנועות הנוער?

מוחמד חלאילה: 124 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: לגבי התכנית הראשונה ששאלתי, על כפר הסטודנטים.

ינון אזולאי: כמה כפרי סטודנטים יש היום?

מוחמד חלאילה: אני יכול לבדוק.

ינון אזולאי: בגדול.

ינון אזולאי: הם פרוסים בכל הארץ?

משה גפני: אני יכול להביא את הרשימה.

משה גפני: אני יכול לשלוח לכם.

ינון אזולאי: כן.

ינון אזולאי: תשלח בבקשה.

ינון אזולאי: התכנית הבאה, 26-06-01, מה זאת תכנית הדרך החדשה?

אלכס קושניר: שילוב של יוצאי אתיופיה.

ינון אזולאי: אני סיימתי את השאלות.

אופיר כץ: שתי שאלות ששאלתי גם בדיון הקודם ולא קיבלתי תשובה.

אופיר כץ: גם לא שלחתם תשובה.

אופיר כץ: השאלה הראשונה היא לגבי מעונות היום.

אופיר כץ: איפה זה עומד?

אופיר כץ: זה אמור להגיע למשרד החינוך?

אופיר כץ: אמרתם שתבדקו ותחזרו עם תשובה אבל לא חזרתם.

אופיר כץ: אותו הדבר לגבי מרכזי מחוננים בפריפריה.

אופיר כץ: העלינו את הבעיה של הפריסה שלהם.

משה גפני: סליחה.

משה גפני: בעקבות השאלות שלחתי תשובות לוועדה בכתב.

אופיר כץ: אני לא קיבלתי.

משה גפני: לגבי המחוננים, המשרד משתתף בעלויות של הסעות תלמידים שנוסעים למרכזי מחוננים.

אלכס קושניר: נבדוק במזכירות הוועדה אם הפנייה נשלחה.

אופיר כץ: זה משהו חדש?

אופיר כץ: לאחרונה אתם משתתפים ?

משה גפני: אנחנו משתתפים במסגרת הרשויות המקומית בגין הסעות.

אופיר כץ: יש הרבה תלמידים שהפסיקו את הלימודים שלהם כי הם לא יכולים להגיע.

משה גפני: צריך לבדוק ספציפית מהיכן זה נובע.

משה גפני: בעיקרון בקריטריון התקצוב, יש הסעות.

אופיר כץ: אני לא יודע מה זה קריטריון התקצוב, אבל עובדתית יש ילדים שיושבים בבית.

מוחמד חלאילה: המשרד כן מתקצב תלמידים שלומדים במרכזי מחוננים.

משה גפני: יכול להיות שהרשות לא מבצעת.

אופיר כץ: אם הרשות לא מבצעת, נשאיר את זה כך?

משה גפני: צריך לבדוק.

מוחמד חלאילה: המדינה לא יכולה להכריח את הרשות המקומית להסיע את הילד.

אופיר כץ: אז שיישארו בבית.

אופיר כץ: פתרון.

אופיר כץ: אני מציף לכם שיש בעיה, שיש ילדים שאנחנו מכירים שנשארים בבית כי המרכז הוא רחוק ואין להם את הכסף להסעות.

אופיר כץ: אם אתם אומרים שאתם נותנים לרשויות ושישברו את הראש, בסדר, גם זה פתרון.

משה גפני: לא.

משה גפני: יש לנו כוונה לפרוס כמה שיותר כדי שהנגישות תהיה יותר גדולה.

אופיר כץ: יש לכם תכנית כזאת?

משה גפני: השנה כבר התחלנו.

משה גפני: בשנה הבאה כן.

אופיר כץ: איפה?

משה גפני: אין לי כאן את התכנית אבל אני אומר לך בעיקרון.

אופיר כץ: זאת תכנית שאתם יודעים היכן לשים אותה ואתם צריכים לבצע אותה?

משה גפני: אני יכול לתת לך נתונים מהיחידה למחוננים.

אופיר כץ: לא את מה שיש היום.

אופיר כץ: את מה שאתם הולכים לבנות.

אופיר כץ: אני אשמח לקבל.

אופיר כץ: לא קיבלתי תשובה לגבי מעונות היום.

אופיר כץ: איפה זה עומד.

אלכס קושניר: זה כנראה הועבר אלינו.

אלכס קושניר: אנחנו נעביר לך.

אופיר כץ: רק תגיד לי את הסטטוס.

משה גפני: זה עובר בשבוע הבא למשרד החינוך.

משה גפני: התהליך תואם.

מוחמד חלאילה: נגבש את החלטת הממשלה בימים האלה והיא תפרט את כל ענייני המעבר.

שלמה קרעי: שאלה לתקציבן של המשרד.

שלמה קרעי: בתכנית 20-67-01.

שלמה קרעי: יש תכנית מספר 59, נאות קדומים.

שלמה קרעי: אתם מכירים את התכנית של נאות קדומים?

שלמה קרעי: תכנית ספר 59.

שלמה קרעי: זה אתר מורשת ישראל, טבע, תנ"ך, נמצא באזור יער בן שמן.

ולדימיר בליאק: על כביש 443.

שלמה קרעי: נכון.

שלמה קרעי: בזמנו המקום הזה היה מתוקצב בסכום של כ-10 מיליון ובשנים האחרונות הסכום ירד.

שלמה קרעי: יש לו מיליון שקלים בבסיס התקציב ותמיד בכספים קואליציוניים הוסיפו בשנים האחרונות עוד 4 מיליון.

אופיר כץ: לדעתי זה כבר עבר.

אופיר כץ: אתה בטוח שזה לא עבר?

שלמה קרעי: אני קיבלתי פנייה שזה לא עבר.

ינון אזולאי: זה היה בתקנה מספר 20-67-01-59.

ינון אזולאי: התכנית עברה.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: יוצאים להתייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: מצביעים בשעה 10:15.

שלמה קרעי: אלכס, היה איזה סיכם לגבי תמרוץ וטיפוח?

אלכס קושניר: לא.

שלמה קרעי: עדיין בדיון?

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: אין סיכום.

שלמה קרעי: נמחקו 84 מיליון?

אלכס קושניר: אין סיכום.

שלמה קרעי: מה זאת התשובה הזאת?

אלכס קושניר: שאלת שאלה, קיבלת תשובה.

שלמה קרעי: מה אתם עושים עם זה?

אלכס קושניר: לא עושים כלום.

שלמה קרעי: מחקתם 84 מיליון?

אלכס קושניר: לא מחקנו.

אלכס קושניר: זה היה כסף קואליציוני.

ינון אזולאי: לגבי הפנייה עליה דיברו, לא הייתה תשובה.

שלמה קרעי: קיבלתי תשובה ממשה שגיא.

שלמה קרעי: ינון, אתה יודע שלגבי ה-84 מיליון אין סיכום?

ינון אזולאי: רק על זה?

ינון אזולאי: ולגבי ה-5,000 עובדים שהולכים היום הביתה?

אלכס קושניר: אני מחדש את הישיבה.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על פנייה מספר 2011, משרד החינוך.

אלכס קושניר: מי בעד? מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושרה

שלמה קרעי: איך אתם בעד?

שלמה קרעי: חותכים מהילדים.

ניר אורבך: שלמה, מספיק כבר עם הפופוליזם הזה.

שלמה קרעי: אל תגיד לי פופוליזם.

שלמה קרעי: תתבייש לך.

שלמה קרעי: כל מה שיש לך לעשות בוועדה זה להגיד פופוליזם.

שלמה קרעי: אין לך איזה מילות חכמה להגיד לנו?

שלמה קרעי: תתבייש.

שלמה קרעי: אנחנו מדברים כאן בדיונים ענייניים על 84 מיליון שקלים שנעלמו.

שלמה קרעי: ישבה כאן עידית סילמן ואמרה שהיא דואגת, שהיא מסדרת והלכה.

שלמה קרעי: הסיכום היה שמטפלים בזה.

שלמה קרעי: אתה הפופוליסט הכי גדול.

ניר אורבך: קיבלת תשובה.

ניר אורבך: שאלת שאלה וקיבלת תשובה.

אלכס קושניר: פנייה מספר 96, משרד ראש הממשלה.

אסף דוברוביצר: אגף התקציבים.

אסף דוברוביצר: הפנייה נועדה לתקצוב סך של 934 אלפי שקלים עבור פעולות התפעול של המשרד לשוויון חברתי, להגדלת תקציב ההוצאה המותנית של המשרד בסך 255 אלפי שקלים.

שלמה קרעי: למזלך אתה מאותרג ניר.

שלמה קרעי: אם היינו אנחנו מדברים כך על 78 אלף ילדים שלא נותנים להם את השעות, המצב היה אחר לגמרי.

אלכס קושניר: שלמה, קריאה ראשונה.

ינון אזולאי: איזה שינויים רוצה לעשות השרה?

ינון אזולאי: מאיזה כסף?

אסף דוברוביצר: השינוי הוא תקציבים של ייעוץ אסטרטגי שיצאו במשרד ראש הממשלה בסעיף 04.

אסף דוברוביצר: כבר יצאו התחייבויות ומועברות למשרד לשוויון חברתי.

ינון אזולאי: כלומר, זה לא לוקח משהו מתוך המשרד.

אסף דוברוביצר: לא.

אסף דוברוביצר: זאת פעולה רישומית טכנית.

ינון אזולאי: בתכנית 04-570, הכסף המקורי היה מהרשות לפיתוח כלכלי במגזר החרדי.

ינון אזולאי: נכון?

אסף דוברוביצר: כן.

ינון אזולאי: מה קורה עם הרשות הזאת?

אסף דוברוביצר: נמצא כאן התקציבן.

אסף דוברוביצר: שטח הפעולה של הרשות הועבר למשרד לשוויון חברתי.

ינון אזולאי: אני רוצה לדבר עם מישהו מהמשרד.

אסף וקסלר: הוא ב-זום.

אסף וקסלר: משה הומינר, תקציבן המשרד לשוויון חברתי.

משה הומינר: שלום לכולם.

משה הומינר: בהתאם להחלטת הממשלה הרשות הועברה למשרד לשוויון חברתי.

משה הומינר: היא מקבלת תקצוב נוסף במסגרת הפעילות המתוכננת שלה לשנת 2022.

משה הומינר: כרגע התקציב שאנחנו מבקשים להעביר הוא תקציב שכבר התחייבו עליו במשרד ראש הממשלה ואנחנו מבקשים להעביר אותו למשרד עבור יועצים, עבור התחלה של בניית תכנית חומש, עבור פרסומים בהתאם לצורך מסוים.

משה הומינר: בנוסף, בתחילת שנה יהיו גיוסים נוספים לרשות בהתאם למה שאושר בתקציב.

ינון אזולאי: אני לא מבין דבר אחד.

ינון אזולאי: מה קורה עם הרשות לפיתוח כלכלי במגזר החרדי?

ינון אזולאי: אתה אומר שכשיו התקצוב הוא של הרשות עצמה.

ינון אזולאי: אני מבין שזה ממה שהיה ברשות.

ינון אזולאי: אם היו שם עובדים, פעילות שהתחייבו להם ברשות לפיתוח כלכלי במגזר החרדי.

ינון אזולאי: האם הבנתי נכון?

ינון אזולאי: דבר השני שאני שואל עליו הוא מה קורה עם הרשות עכשיו, לקראת שנת 2022.

משה הומינר: התקצוב עליו אנחנו מדברים כרגע הוא לא עבור כוח אדם אלא הוא תקצוב עבור הפעילות של הרשות.

משה הומינר: זה תקצוב בסך של כ-9,000 שקלים.

משה הומינר: כמו שאמרתי זה עבור ייעוץ, עבור התחלה של בניית תכנית חומש ועבור פרסומים בהתאם לצורך.

משה הומינר: מבחינת 2022, הרשות קיבלה בתחילת השנה 4 תקנים עבור הפעילות שלה ובנוסף היא צפויה לקבל בשנה עברה עוד כ-3 מיליון שקלים לצרכים נוספים.

ינון אזולאי: בקיצור, בשנה הבאה הרשות תמשיך לפעול באותו סכום?

משה הומינר: 3 מיליון שקלים נוספים.

ינון אזולאי: כתוב הוצאה מותנית בהכנסה ובדברי ההסבר המורחבים כתוב שזה מעיזבונות ובשנת 2020 לא היה כסף מהעיזבונות בגלל הקורונה.

ינון אזולאי: ב-2021 כן יש כסף?

משה הומינר: הכסף עליו אנחנו מדברים.

משה הומינר: 250 אלף שקלים, זה לשנת 2021.

ינון אזולאי: זה מהעיזבונות.

משה הומינר: כן.

ינון אזולאי: התייעצות.

אלכס קושניר: חוזרים להצביע בשעה 10:25.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על פנייה מספר 96, משרד ראש הממשלה.

אלכס קושניר: מי בעד? מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושרה

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

ינון אזולאי: רוויזיה.

רון כץ: רוויזיה.

שלמה קרעי: רוויזיה.

אלכס קושניר: יש רוויזיה.

אלכס קושניר: פנייה מספר 61-60, הרשות לבטיחות בדרכים.

שחר בר: אגף התקציבים.

שחר בר: הפנייה נועדה לתקצב 10 מיליון שקלים עבור טיפול בכשלי בטיחות בקרבת מוסדות לימוד ברשויות המקומיות.

שחר בר: הפנייה היא הסכם קואליציוני.

שחר בר: בהתאם להחלטות ממשלה 289 ו-550 של חבר הכנסת בועז טופורובסקי.

ינון אזולאי: ייאמר לזכותו שהוא מקפיד על זה.

שחר בר: אלה 10 מיליון שקלים השנה וגם בשנה הבאה.

אופיר כץ: במאבק על כביש 65 הוא נעלם.

אופיר כץ: באיזה רשויות הפריסה?

שחר בר: הרלב"ד עשה איזשהו סקר לגילוי כשלי בטיחות ואני מציעה – אם אתם רוצים ספציפית פירוט לגבי רשויות – יובל פרידמן התקציבן של הרלב"ד נמצא ב-זום והוא יוכל לענות בפירוט.

יובל פרידמן: ההקצאה היא לכל הרשויות המקומיות בישראל בלי יוצא מן הכלל, לפי מפתח שלוקח בחשבון את גודל הרשות ואת רמת ההיפגעות באותה רשות.

ינון אזולאי: תכנית 40-53-01.

שלמה קרעי: דווקא זאת תכנית טובה.

ינון אזולאי: בפירוט נאמר שכל רשות תקבל בסביבות 11.5 אלפי שקלים.

ינון אזולאי: נכון?

יובל פרידמן: כן.

ינון אזולאי: בהסבר המורחב.

ינון אזולאי: מבחינת הרשויות, האם זה מספיק הסכום הזה?

ינון אזולאי: איך זה נקבע?

ינון אזולאי: זה שרירותי?

יובל פרידמן: המפתח הזה לוקח את אותם 10 מיליון שקלים ונותן סכום בסיסי די נמוך לכל רשות מקומית ומוסיף עוד איזשהו סכום שתלוי במספר הנפשות באותו ישוב ובמספר הנפגעים קשה בשנים האחרונות.

ינון אזולאי: נפגעים קשה, זה 703 שקלים.

יובל פרידמן: האם זה מספיק?

יובל פרידמן: אנחנו נקבל מכל רשות מקומית שתרצה לעשות את זה, נעשה סקר בסביבת בתי ספר – כבר מחצי מבתי הספר כבר עשינו סקר כזה – ונראה מה המצב בבתי הספר ונתעדף עד שייגמר הכסף בכל רשות.

ינון אזולאי: אני מבין שכרגע בפרויקט נמצאים 1,500 בתי ספר.

יובל פרידמן: ההקצאה היא לכל הרשויות המקומיות בישראל כאשר לגבי 1,500 מבתי הספר אנחנו יודעים כבר מה תמונת המצב.

יובל פרידמן: רשויות שלא השלימו את הסקר או לא עשו אותו בכלל, נרצה שיעשו אותו תוך זמן מאוד קצר של חודש-חודשיים.

יובל פרידמן: רשות שתמצא כשלי בטיחות בסביבת בתי ספר תקבל את ההקצאה הזאת.

יובל פרידמן: המטרה היא להשלים את הטיפול בכל הכשלים האלה עד תחילת שנת הלימודים הבאה.

יובל פרידמן: כלומר, בלוח זמנים שנחשב די קצר.

ינון אזולאי: אני רוצה לחדד את השאלה שלי.

ינון אזולאי: לגבי ה-703 שקלים לכל נפגע קשה או הרוג.

ינון אזולאי: אני חושב שבקרבת בתי הספר צריך להיות גם נתון של פצוע קל.

ינון אזולאי: זה צורם לשמוע שזה אחד הקריטריונים לקבל, אבל זה המצב שאנחנו צריכים.

ינון אזולאי: כשאתה מדבר אתי על 1,500 בתי ספר שאתה מייעד לזה, אתה כבר יודע את החלוקה פחות או יותר?

ינון אזולאי: אתה יודע באיזה ערים זה יהיה?

ינון אזולאי: או שאתה אומר שהתכנית שלך היא ל-1,500 ואם יהיו לך 1,800, אתה צריך לראות איך אתה מגדיל את התקציב או שאתה מקצץ מתוך התקציב.

יובל פרידמן: לא.

יובל פרידמן: ההקצאה הזאת היא תוצאה שמתקצבת את כל הרשויות המקומיות בישראל.

יובל פרידמן: נגיד לרשות מסוימת יוצא בנוסחה הזאת לקבל 100 אלף שקלים, אנחנו אומרים לה תני לנו בבקשה את בתי הספר שם יש כשלי בטיחות בקרבת מוסדות חינוך ובכסף הזה אנחנו נטפל בזה.

יובל פרידמן: הכסף לא הולך להשתנות.

יובל פרידמן: לא נוסיף אם נראה יותר בעיות או נוריד אם יש פחות.

ינון אזולאי: יכול להיות שהפרויקט הזה לא ימצה את עצמו.

ינון אזולאי: אתה נו על את עצמך על משהו מסוים שלא בטוח שזה הדבר הנכון לעשות.

יובל פרידמן: נכון.

יובל פרידמן: אני רק אומר אנחנו בפעימה ראשונה.

יובל פרידמן: 10 מיליון שקלים לא יפתרו את כל בעיות הבטיחות.

יובל פרידמן: אנחנו נלמד.

יובל פרידמן: זאת פעם ראשונה שאנחנו עושים.

ינון אזולאי: אתה מעביר את זה לשנת 2022 כי עכשיו אתה לא מצליח לעשות את הפרויקט הזה כי אלה 10 מיליון קואליציוני.

ינון אזולאי: אז אתה מעביר את זה לשנת 2020 ויהיו לך 20 מיליון.

אלכס קושניר: אין לך 10 מיליון בכל שנה.

ינון אזולאי: כן.

ינון אזולאי: יש.

שחר בר: 10 מיליון בכל שנה.

שחר בר: הפנייה הזאת נוגעת רק ל-10 המיליון של השנה הזאת.

ינון אזולאי: אין בעיה אבל הוא אומר שגם אם הוא יראה שהוא צריך להגדיל, הוא לא יגדיל.

ינון אזולאי: כלומר, אם בשנה הבאה יהיו לך 20 מיליון, תעשה 3,000 בתי ספר ולא רק 1,500.

יובל פרידמן: אני אומר שוב שב-10 מיליון של שנה הבאה, כשיאשרו אותם, אנחנו נעשה יותר.

יובל פרידמן: אני מניח שנלמד מהפעימה הראשונה הזאת ובמקומות שנרצה לתקן את הנוסחה כי נראה שהיא לא מתאימה או לא עונה על הצורך, אנחנו נבחן מחדש את הנוסחה.

ינון אזולאי: לגבי הסברה ברלב"ד.

ינון אזולאי: כמה כסף הולך מתוך התקציב הזה להסברה?

יובל פרידמן: אפס.

יובל פרידמן: התקציב הזה נועד רק לשיפורי תשתיות בקרבת בתי ספר.

ינון אזולאי: לרלב"ד יש תקציב מיוחד להסברה?

יובל פרידמן: אלה תקציבים אחרים.

ינון אזולאי: והוא נמצא בכל המגזרים.

יובל פרידמן: בכל המגזרים.

יובל פרידמן: אגב, יש יותר תקצוב למגזרים שנפגעים יותר כי בנוסחה שאנחנו מחלקים יש משקל גם לנפגעים.

ינון אזולאי: אמרו לנו שיש פרויקט לגבי הסברה במגזר הערבי וגם במגזר החרדי.

ינון אזולאי: לא לתרגם אלא להסביר.

יובל פרידמן: נכון.

ינון אזולאי: אין לי יותר שאלות.

אלכס קושניר: חוזרים להצביע בשעה 10:36.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על פנייה מספר 61-60, הרשות לבטיחות בדרכים.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושרה

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

ינון אזולאי: רוויזיה.

אלכס קושניר: יש רוויזיה.

אלכס קושניר: פנייה מספר 180 עד 184, ביטוח לאומי.

דניאל בלנגה: הפנייה התקציבית נועדה לתקצוב המוסד לביטוח לאומי בסך של 184 ו-206 אלפי שקלים עבור הגדלת קצבאות הנכות בשנת 2021 וכן עבור העדכון כלפי מעלה של תחזיות ההשתתפות בגביית דמי הביטוח של המוסד.

דניאל בלנגה: כמו כן כוללת הפנייה התקציבית שינוי פנימי לצורך עדכון.

דניאל בלנגה: ..

ינון אזולאי: מכאן לוקחים למשרד הביטחון?

יצחק פינדרוס: לא.

יצחק פינדרוס: הפוך.

יצחק פינדרוס: ממשרד הביטחון.

יצחק פינדרוס: איזה סעיפים זה ברשות ההגירה והאוכלוסין ותיירות?

דניאל בלנגה: ביטחון, תיירות, רשות האוכלוסין.

יצחק פינדרוס: אני רואה כאן 4 סעיפים.

דניאל בלנגה: כן, אבל שניים מהם הם ביטחון.

דניאל בלנגה: הביטחון מחולק לשני סעיפים שונים, גם לסעיף 15 ו גם לסעיף 83.

יצחק פינדרוס: הפיתוח הוא במשרד הביטחון?

דניאל בלנגה: יש שם כמה דברים.

דניאל בלנגה: חלק מהם זה ביטחון.

יצחק פינדרוס: ותיירות, מאיזה סעיף זה ירד?

דניאל בלנגה: סעיף 37.

יצחק פינדרוס: כמה כסף ירד מתיירות?

דניאל בלנגה: כ-20 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: אתה אומר שאתה לוקח עבור הנכים.

דניאל בלנגה: נכון.

ינון אזולאי: דבר מבורך.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שעדיין לא הגיעו להסדר עם הנכים ואנחנו יודעים שהנכים, עד כמה שהם יכולים, יוצאים לרחובות.

ינון אזולאי: כשאתה לוקח כאן ממשרד הביטחון, אתה לוקח מכסף של הנכים עבור נכים אחרים?

ינון אזולאי: כל פעם אומרים לנו מסווג, אבל עכשיו אתה אומר שאתה כן מעביר ממשרד הביטחון.

ינון אזולאי: מאיזה פעילות של משרד הביטחון?

דניאל בלנגה: בכל הנוגע למקורות התקציביים אנחנו נשמח לפנות לוועדה במייל עם כל התשובות.

דניאל בלנגה: כרגע אני אשמח לדבר על השימושים של הפניות.

ינון אזולאי: אתה יודע שלקחת מסעיף מסוים.

ינון אזולאי: כולם אמרו כאן מאיזה סעיף לקחו.

ינון אזולאי: זה מה שביקשנו לדעת.

ינון אזולאי: למה אתה חושב שאתה יכול לענות במייל כשאחרים דיברו כאן?

אסף וקסלר: אני אולי ארחיב.

אסף וקסלר: מדובר בתתי ביצוע בתכניות, כמו שפירטנו עד עכשיו.

אסף וקסלר: לדוגמה, בתיירות, אם אתם זוכרים.

ינון אזולאי: אתה אומר לי תיירות, הבנתי שלקחתם משם וזה מקובל והבנתי.

ינון אזולאי: אני שואל גם כאן איזה סעיף של ביטחון נלקח הכסף.

ינון אזולאי: אתה יכול להגיד לי מסווג ואז אנחנו סותמים את הפה.

ינון אזולאי: הנה, נתתי לך את התשובה.

אסף וקסלר: אני אומר שאת כל הפעילויות האלה של המזומן שלא יצאו השנה, תקצבנו בהרשאה כדי שהם יוכלו לצאת בשנה הבאה.

אסף וקסלר: תתי ביצוע במזומן משמשים כמקור לפעילות הזאת.

שלמה קרעי: אנחנו בפנייה של הביטוח הלאומי.

שלמה קרעי: נכון?

דניאל בלנגה: נכון.

שלמה קרעי: בהמשך אתם כותבים מכיוון שהמקור התקציבי לטובת העניין ב-2021 הינו חד פעמי ברובו, הוחלט שלא לתקצב בבסיס התקציב ל-2021 אלא רק ל-2022.

שלמה קרעי: לא הבנתי למה ב-2021 זה חד פעמו ב-2022 זה לא חד פעמי.

דניאל בלנגה: בגלל שהמענקים שניתנו במחצית הראשונה לשנת 2021 היו מפלט עודפים שהוחלט עליהם כבר בחודש מארס 2021 - - -

שלמה קרעי: אבל כאן אתם לא מבקשים לתקצב עודפים.

שלמה קרעי: בתכניות אתם לא כותבים עודפים.

דניאל בלנגה: מה שאמרתי, כבר עבר בוועדת הכספים.

דניאל בלנגה: העברנו כבר את הכסף.

דניאל בלנגה: זאת ההשלמה.

דניאל בלנגה: בגלל שכבר ידענו שיש לנו חד פעמי, אמרנו שבשנת 2021 אנחנו הכול מקור חד פעמי.

שלמה קרעי: המקור החד פעמי הוא בעצם האחוז מהגבייה?

שלמה קרעי: זה בעצם המקור?

דניאל בלנגה: לא.

דניאל בלנגה: מקור חד פעמי זה ממקורות המדינה.

שלמה קרעי: מה עם האחוז שאמור לחזור למוסד לביטוח לאומי?

דניאל בלנגה: בסעיף 32 בחוק הביטוח הלאומי קבוע שאחוז מסוים מהגבייה בכל שנה, אוצר המדינה מעביר לביטוח הלאומי.

דניאל בלנגה: זה לא מקור.

דניאל בלנגה: זה כסף שאנחנו מעבירים לביטוח הלאומי.

שלמה קרעי: זה לא אתם מעבירים.

שלמה קרעי: להיפך.

שלמה קרעי: אתם גונבים מהביטוח הלאומי את הכסף.

אלכס קושניר: זה לא קשור לפנייה.

שלמה קרעי: מה זה לא קשור.

אלכס קושניר: זה לא קשור לפנייה.

נירה שפק: מה זה האמירות האלה?

נירה שפק: גונבים.

שלמה קרעי: את לא יודעת שמשרד האוצר מחזיק מיליארדים כסף של הביטוח הלאומי שהוא לא מעביר לביטוח הלאומי?

שלמה קרעי: את לא מודעת לזה?

נירה שפק: אפשר להעביר ביקורת.

נירה שפק: אי אפשר להגיד לעובדי משרדים גנבים.

שלמה קרעי: הוא בוודאי יודע מה הכוונה.

שלמה קרעי: הוא ודאי מבין שהכוונה היא לא אישית אליו .

אלכס קושניר: שלמה, הבנו.

אלכס קושניר: עוד שאלות על הביטוח הלאומי.

שלמה קרעי: האוצר משאיר אצלו כסף של הנכים, של הקשישים, של הילדים ולא מעביר אותו.

ינון אזולאי: זה לנכים שלא עובדים.

ינון אזולאי: נכון?

דניאל בלנגה: זה גם וגם.

דניאל בלנגה: גם נכים שעובדים.

ינון אזולאי: נכים בתעסוקה, בעצם מי שלא עובד, עושים לו שקלול של 90 אחוזים נכות ומי שעובד, עושים לו שקלול רק של 40 אחוזים נכות בנכות מסוימת.

ינון אזולאי: בחוק ההסדרים החדש אתה בעצם פוגע בנכה מבחינת האחוזים שאתה דורש ממנו ולא משקלל לו את האחוזים.

דניאל בלנגה: אני חושב שמה שאתה מתייחס אליו זה הטבות המס לנכים.

דניאל בלנגה: זאת סוגיה נפרדת שלא קשורה לכאן.

ינון אזולאי: בסדר.

ינון אזולאי: בתכנית 27-001, יש כאן את ה-408 מיליון שזה בגביית דמי הביטוח וגם אשפוזי בתי חולים.

ינון אזולאי: על מה אנחנו מדברים?

דניאל בלנגה: אלה מענקי אשפוז שבתי החולים מקבלים על כל לידה שמתקיימת.

דניאל בלנגה: אנחנו לא הערכנו נכון את מספר הלידות שיהיו בסוף השנה.

דניאל בלנגה: גם הביטוח הלאומי לא צפה את זה.

ינון אזולאי: בכמה אחוזים יותר?

דניאל בלנגה: בוא נגיד שבממוצע אנחנו בערך 16 אלף לידות בחודש.

דניאל בלנגה: בחודש אוקטובר היו לנו 22 אלף לידות.

ינון אזולאי: כן ירבו.

ינון אזולאי: יש לכם פילוח?

דניאל בלנגה: כרגע לא.

ינון אזולאי: אם יש לך פילוח במגזרים, נשמח לדעת.

אלכס קושניר: אין דבר כזה.

אלכס קושניר: מה פתאום?

אלכס קושניר: פילוח של מגזרים?

ינון אזולאי: קודם כל, יש.

ינון אזולאי: הביטוח הלאומי הוא אחד הגופים הכי מסודרים.

אלכס קושניר: אני לא רוצה לדעת.

ינון אזולאי: מה זה קשור אחד לשני?

ינון אזולאי: איך אתה יודע שילודה במגזר החרדי יותר ובמגזר הכללי פחות?

ינון אזולאי: איך אתה יודע את כל זה?

אלכס קושניר: לפי כיתה א'.

ינון אזולאי: התייעצות.

אלכס קושניר: חוזרים להצבעה בשעה 10:48.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על פנייה מספר 184-180, המוסד לביטוח לאומי.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושרה

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני נמנעת.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

ינון אזולאי: רוויזיה.

אלכס קושניר: יש רוויזיה.

אלכס קושניר: אנחנו עוברים להצביע על הרוויזיות.

אלכס קושניר: רוויזיה 198-196, רשויות מקומיות.

יצחק פינדרוס: אני העליתי את זה קודם.

יצחק פינדרוס: החלוקה הזאת ביהודה ושומרון בין מועצות אזוריות למועצות מקומיות לא אמורה להיות.

יצחק פינדרוס: עם הכבוד לתקציב קואליציוני, היועץ המשפטי אמור להגן על כך שתקציב קואליציוני לא יהיה מופנה לכיוון מסוים ולמערכת מסוימת.

יצחק פינדרוס: שזה יהיה אולי מופנה לבעיות ביטחון, אבל זה לא יכול להיות מופנה לאותו סעיף ולהפריד אותו לשני סעיפים.

יצחק פינדרוס: היחס הזה, אחרי הרבה שנים והרבה עמל בוועדת כספים נשאר ביחס פר תושב עם יתרון למועצות האזוריות והאיזון הזה נשבר היום בהעברה הזאת.

יצחק פינדרוס: אני יכול לומר היום שאני מבין למה ההעברות פוצלו.

יצחק פינדרוס: אתה יודע מה?

יצחק פינדרוס: למה החלטות הממשלה פוצלו.

יצחק פינדרוס: מסתמכים על החלטת הממשלה ובגלל זה הנושא פוצל.

יצחק פינדרוס: לכן אני מבקש לפתוח את הדיון.

אלכס קושניר: הצבעה על רוויזיה על פנייה מספר 198-196, רשויות מקומיות.

אלכס קושניר: מי בעד קבלת הרוויזיה?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: הרוויזיה לא נתקבלה

אלכס קושניר: הרוויזיה לא התקבלה.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: רוויזיה על פנייה 207-205, משרד הבריאות.

ינון אזולאי: אופיר, זה על כך שאין מספיק מכשירי MRI בפריפריה.

ינון אזולאי: אתה יכול לנמק.

אופיר כץ: נמצאת כאן חברת הכנסת יעל רון בן משה ואנחנו נלחמים בוועדות כדי לקצר תורים לאזרחים בפריפריה.

אופיר כץ: לצערי בקואליציה הזאת זה יותר קשה.

אופיר כץ: מבטיחים לנו הרבה מאוד דברים, מלבד בית חולים בנהריה, שם באמת הצלחנו כולנו ביחד, קואליציה ואופוזיציה.

ינון אזולאי: מה עם אשקלון?

אופיר כץ: מעבר לזה, הכול תקוע.

אופיר כץ: באים המשרדים לוועדות, נותנים את התשובות שלהם והולכים ואחר כך אף אחד לא דורש מהם לבוא שוב עם הנתונים, עם ההבטחות, עם המספרים והם ממשיכים.

אופיר כץ: כל פעם אנחנו שומעים שהנה עוד מעט יוסיפו מכשירים, שהנה עוד מעט יהיה עוד מכשיר פט-סי.

אופיר כץ: טי והנה עוד מעט יהיה עוד מכשיר MRI אבל בפועל אנחנו לא רואים דבר.

אופיר כץ: חבל להעביר את הפנייה הזאת בלי שהם נותנים מענה ראוי לפריפריה.

אלכס קושניר: מי בעד קבלת הרוויזיה על פנייה מספר 207-205, משרד הבריאות?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: הרוויזיה לא תקבלה

אלכס קושניר: הרוויזיה לא התקבלה.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: רוויזיה על פנייה מספר 199, 204-203, 213-212, משרד הבריאות.

יצחק פינדרוס: אנחנו נמצאים אחרי שהחלטת הממשלה עברה והיועץ המשפטי בדק וכמו שראינו יש ספק יחיד שהוא בכלל לא ספק נפשי.

יצחק פינדרוס: לא ברור לנו איך מבחני התמיכה יעברו ובאים אלינו ביום האחרון של השנה.

יצחק פינדרוס: תעבירו את זה כעודפים לשנת 2022 ותדונו בשנת 2022 כשתדעו איך אתם הולכים לחלק את הכסף ולפי מה.

יצחק פינדרוס: אז יהיה לוועדה איזשהו פיקוח על הדבר הזה.

יצחק פינדרוס: כרגע אין כל פיקוח.

יצחק פינדרוס: אנחנו בעצם נותנים בלנקו בזמן שאומרים לנו יום לפני שהשנה מסתיימת שעוד לא יודעים איך להעביר את הכסף ומתי יהיו תוצאות המכרז.

יצחק פינדרוס: לכן אני מבקש לפתוח את הפנייה לדיון נוסף.

ינון אזולאי: אני רוצה להוסיף לגבי בתי החולים הציבוריים, שאלה ששאלתי לגבי הדסה, אם כולם קיבלו.

ינון אזולאי: נכון להיום עדיין לא קיבלו.

ינון אזולאי: היום יגמרו את הכסף.

ינון אזולאי: רק לידיעה, בחוק ה-קאפ, בסעיף 9 שהוא ההתחשבנות בין בתי החולים, בתי החולים הציבוריים – בעיקר בית חולים הדסה, בית חולים שערי צדק - יש להם מיטות שנקראות מיטות שחורות שעד עכשיו תוקצבו ומשרד הבריאות נתן להם אפשרות להיות מתוקצבים.

ינון אזולאי: בהדסה לבד יש 381 מיטות שנמצאות בסכנה כי חוק ה-קאפ בסעיף 9 לא מתקצב אותן כי הן מיטות שחורות והוא לא מוכן להלבין אותן.

ינון אזולאי: תדעו לכם שאם אנחנו נראה אותם חוזרים לכאן – וגם את השר"פ הפסיקו להם - וחוזרים לרחובות, תבינו שזאת בעיה של הוועדה שמאשרת את הכסף בלי באמת לתת מענה לבתי החולים האלה.

אלכס קושניר: תודה.

אלכס קושניר: מי בעד קבלת הרוויזיה על פנייה מספר 199, 204-203, 213-212, משרד הבריאות?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: הרוויזיה לא נתקבלה

אלכס קושניר: הרוויזיה לא התקבלה.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: רוויזיה על פנייה מספר 211, משרד החינוך.

שלמה קרעי: אדוני היושב ראש, אני רוצה לומר לך שזאת באמת חרפה שאנחנו יושבים כאן כאילו הכול תקין, כאילו הכול בסדר, והנה זה שבוע אחרון של התקציב ומעבירים העברות במיליארדי שקלים אבל יש 78 אלף תלמידים במוכר שאינו רשמי שאתם כאן לא דואגים להם לשעות התמרוץ והטיפוח שהיו מדי שנה בשנה.

שלמה קרעי: יושב כאן משה שגיא, או שהל.

שלמה קרעי: מדובר ב- 84 מיליון שקלים.

שלמה קרעי: אתם מבקשים לימודי ליבה לחרדים, אתם מבקשים לימודי ליבה לציונות הדתות, לכל בתי הספר במוכר שאינו רשמי, אבל אתם חונקים אותם וגורמים לכך שהם לא ילמדו או שהלימודים יהיו ברמה מאוד נמוכה.

שלמה קרעי: , אתם גורמים להם להפוך לבתי ספר ברמה נמוכה בלי שעות תמרוץ וטיפוח שמגיעות להם כמו לכל ילד במדינת ישראל והדבר הזה הוא בושה וחרפה.

שלמה קרעי: בנוסף יש את התקציבים של התרבות היהודית, תרבות חרדית, שאני לא מבין מה העניין שאתם יושבים כאן, חברי ועדה חשובים, באמת מכובדים מאוד, וכואב לכם דווקא התקציבים של החרדים.

שלמה קרעי: בכל דבר אתם נוגעים שם, גם במעונות היום, גם בכל המיסים שאיכשהו נופלים יותר על הציבור החרדי וגם בנושא הזה של התרבות.

שלמה קרעי: אני אומר לך אדוני יושב הראש, אתה התנהלת עד היום ביושרה ובהגינות והדבר הזה מבחינתי אני לא מצליח להבין איך אתה מעביר אותו בשתיקה ולא מרים דגל אדום ואומר עד כאן.

שלמה קרעי: את הדבר הזה אני לא יכול לאשר.

שלמה קרעי: זה שילדים לא יהיו שוויוניים לכל החברים שלהם, לא יכול לאשר.

שלמה קרעי: אתה אמרת את זה.

שלמה קרעי: אמרת שילד הוא ילד הוא ילד.

שלמה קרעי: איך כאן אתה לא נאבק על זה?

שלמה קרעי: ואתם?

שלמה קרעי: אורבך.

שלמה קרעי: מיכל שיר.

שלמה קרעי: למה אתם מאפשרים לזה לקרות?

ינון אזולאי: אמנם לא הגשתי רוויזיה על הסעיף הזה ספציפית, תודה רבה לך אדוני היושב ראש, אבל יש דברים שאולי לא מחודדים מספיק.

ינון אזולאי: אולי אני לא חידדתי מספיק ורק אתמול נודע על חלק מהם.

ינון אזולאי: קודם כל, התמרוץ והטיפוח עליהם דיבר שלמה קרעי, זה ציבור חרדי, ציבור ערבי-נוצרי וגם ציבור מהדתי לאומי שלא מקבלים.

ינון אזולאי: אלה ילדים לכל דבר.

ינון אזולאי: אלה ילדים שיכולים להיות שלי ושלכם ואותו ילד יכול לשחק באותה שכונה.

יצחק פינדרוס: ושלא יתבלבלו, במוכר שאינו רשמי לומדים ליבה.

ינון אזולאי: כן.

ינון אזולאי: גם ילדי שילוב שלא מקבלים ו-7 מיליון שקלים ירדו להם.

ינון אזולאי: אתמול, לאחר שהייתי כאן, עשיתי עוד בדיקה.

ינון אזולאי: תרבות חרדית, הנה, אני אומר את זה כי אני רוצה שישמעו ושאנשים לא יחשבו שכאשר אנחנו מדברים על תרבות חרדית מדובר על מופעים.

ינון אזולאי: זאת עזרה שמחזיקים אחר הצוהריים נוער במדרשיות, במועדונים שמאפשרים להם לשחק ומעסיקים אותם.

ינון אזולאי: זה נוער שלפעמים יכול להידרדר לרחוב, למקומות אחרים לגמרי.

ינון אזולאי: באים אנשים ובתמורה ל-450 שקלים נטו בחודש מחזיקים את הילדים האלה.

ינון אזולאי: מדובר על כ-5,000 עובדים כאלה שמקבלים תלוש שכר.

ינון אזולאי: הם מדווחים על השכר הזה.

ינון אזולאי: אלה אבות למשפחות עם ילדים.

ינון אזולאי: אם אני לא טועה, יש שם גם נשים שעושות זאת במדרשיות לבנות.

ינון אזולאי: אני אומר לכם שיש 5,000 כאלה שב-1 בינואר הולכים הביתה.

ינון אזולאי: מחודש מארס הם לא קיבלו את המשכורת הפעוטה הזאת שלהם בסך של 450 שקלים.

ינון אזולאי: אני ביקשתי והתחננו ביחד עם הרב גפני.

ינון אזולאי: ניסינו להגיע להבנות.

ינון אזולאי: היו הבנות אבל חזרו בהן.

ינון אזולאי: אני אומר לכם שצריך לעשות הכול על מנת שהפרויקטים האלה ימשיכו.

ינון אזולאי: זה למען עם ישראל ולמען אותם אלה שבסופו של דבר לא ירדו לפשע.

ינון אזולאי: אני מבקש מכם לעשות הכול על מנת שזה ימשיך.

ינון אזולאי: ניר, אני פונה גם אליך, פניתי אליך אתמול, גם לעידית פניתי אתמול וגם לולדימיר.

ינון אזולאי: אני פונה לכל אחד ומבקש מכם שתראו מה אפשר לעשות כדי להציל את זה גם ברגע האחרון.

ינון אזולאי: תנסו להציל את זה.

שלמה קרעי: צריך לפנות לאמילי.

שלמה קרעי: איך את לא נלחמת עבור ילדים ולא לתת להם באופן שוויוני?

שלמה קרעי: 84 מיליון שקלים.

אופיר כץ: שאלתי מתי מעונות היום עוברים.

אופיר כץ: בהסכמים הקואליציוניים תקווה חדשה אמרו שכל הסיפור של מעונות היום יעבור למשרד החינוך.

אופיר כץ: זה היה מפוצל בכל מיני משרדי ממשלה וזה היה שורש הבעיה.

אופיר כץ: כשהייתה כאן שרת החינוך אמרתי לה שאני מפרגן ואני תומך ובכל מה שהיא תצטרך ממני לגבי המהלך הזה, מהאופוזיציה, אני אסייע.

אופיר כץ: עכשיו אני פשוט בהלם.

אופיר כץ: אני קורא ציוץ של שירי אביטן ובו היא אומרת שמפצלים את האגף לחלקיקים – מעונות יום למשרד החינוך, משפחתונים בכלכלה ומעונות שיקומיים יעברו לרווחה.

אופיר כץ: אז מה אתם עושים כאן?

מיכל שיר סגמן: זה חלקי.

מיכל שיר סגמן: כל התהליך הזה הוא תהליך הדרגתי.

מיכל שיר סגמן: זה לא אחראי לעשות את זה ביום אחד.

אופיר כץ: אחר כך תגידי את מה שיש לך לומר.

אופיר כץ: אל תפריעי לי.

מיכל שיר סגמן: ישבה כאן השרה ואמרה לך משהו אחד ואתה אומר משהו אחר.

אופיר כץ: אבל קורה משהו אחר.

אופיר כץ: עובדה שקורה משהו אחר.

אופיר כץ: אני בטוח שאת לא מעורה בפרטים ולא מעודכנת במה שקורה.

אופיר כץ: אין לי ספק בכלל.

אופיר כץ: מה שהם עושים כאן, זאת שערורייה.

אופיר כץ: זה בדיוק היה שורש הבעיה.

אופיר כץ: זה היה שורש כל הבעיות של הילדים כולל ההתעללויות שהם עוברים כשמעבירים אחריות ממשרד למשרד.

אלכס קושניר: במשך כל כך הרבה שנים ועכשיו הממשלה הזאת תתקן את זה בדרך שהיא חושבת לנכון.

אופיר כץ: זה מה שהיא לא עושה.

אופיר כץ: היא לא מתקנת.

אופיר כץ: היא ממשיכה לפצל את זה.

מיכל שיר סגמן: את המחדל של מה שאתם עשיתם במשך שנים בגיל הרך ובחינוך בכלל, אנחנו עכשיו מתקנים.

שלמה קרעי: תנסי פעם אחת להיות עניינית.

אופיר כץ: מיכל, אתם לא מתקנים.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על הרוויזיה על פנייה מספר 221, משרד החינוך.

שלמה קרעי: התייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: אין התייעצות סיעתית ברוויזיה.

אלכס קושניר: מי בעד קבלת הרוויזיה על פנייה מספר 221, משרד החינוך?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: הרוויזיה לא נתקבלה

אלכס קושניר: הרוויזיה לא התקבלה.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

ניר אורבך: לדבריו של ינון, אני חושב שהדבר הזה חייב טיפול ואנחנו צריכים לראות מה אנחנו כן יכולים לעשות בו.

שלמה קרעי: מה זה הדבר הזה?

ניר אורבך: שלמה, די.

שלמה קרעי: פתאום זה הפך להיות לא פופוליסטי ואתה מתייחס לגופו של עניין?

שלמה קרעי: תגיד מה זה הדבר הזה.

ניר אורבך: פופוליסטי זה אליך.

שלמה קרעי: אני דיברתי בדיוק על העניין.

שלמה קרעי: כשאתה פתאום מבין שזה אירוע, אתה מתייחס אליו בממלכתיות.

ניר אורבך: פעם ראשונה שאתה הארת את האור על זה?

שלמה קרעי: אתה פתאום מבין שמדובר באירוע כי אלה תלמודי תורה של הציונות הדתית ואז אתה מתייחס בממלכתיות?

שלמה קרעי: תתבייש לך.

שלמה קרעי: קודם אמרת לי על העניין הזה פרטנית ועכשיו פתאום צריך להתייחס לזה בכובד ראש.

שלמה קרעי: בושה וחרפה.

ניר אורבך: האירוע הזה חשוב.

שלמה קרעי: לפי איזה קריטריונים אתה קובע מי פופוליסט?

שלמה קרעי: לפי הפרצוף שלי?

שלמה קרעי: לפי מה?

אלכס קושניר: ניר אורבך, קריאה ראשונה.

אלכס קושניר: שלמה קרעי, קריאה שנייה.

שלמה קרעי: גם קריאה שלישית תעשה.

ניר אורבך: בא לעשות בלגן.

ניר אורבך: לזה אתה בא.

אלכס קושניר: שימוש עודפי התקציב לשנת 2021 של ביטוח לאומי.

אלכס קושניר: פנייה מספר 27-003.

אלכס קושניר: נמצאת בטאבלט.

דניאל בלנגה: הפנייה התקציבית נועדה להעברת עודפי תקציב משנת 2020 בסך של 493,056 אלפי שקלים בהתאם לסעיף 16א לחוק יסודות התקציב.

דניאל בלנגה: הפנייה נועדה עבור הגדלת אוצר המדינה למוסד לביטוח לאומי לאור הגדלת קצבאות הנכות בהתאם לחוק ההתייעלות הכלכלית, תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2020, 2021 -2022)ף, התשפ"ב-2021.

אלכס קושניר: תסביר.

דניאל בלנגה: בעיקרון אנחנו מקציבים את העודפים משנת 2020.

אלכס קושניר: זה עודף מחויב?

דניאל בלנגה: זה עודף לא מחויב שהועבר לביטוח הלאומי בשביל העלאת קצבאות הנכות.

אלכס קושניר: מאיפה?

דניאל בלנגה: משאר המשרדים.

אלכס קושניר: מה זה שאר המשרדים?

דניאל בלנגה: אסף יענה.

אסף וקסלר: בשנת 2020 נוצרו עודפים לא מחויבים.

אסף וקסלר: כלומר, זה תקציב שהוקצה למשרדים והם לא ניצלו אותו, גם לא יצרו בגינו התחייבויות.

אלכס קושניר: זאת אומרת, אלה יתרות תקציביות שלא מומשו.

אסף וקסלר: יתרות תקציביות שלא נוצלו.

אסף וקסלר: כעת אנחנו מקצים אותן.

ינון אזולאי: מתוך העודפים שאתם מעבירים אתם לוקחים עמלה.

אסף וקסלר: לא.

אסף וקסלר: למשל משרד א' קיבל 100 מיליון שקלים, הוא שילם במזומן 80 מיליון שקלים ובגין 18 מיליון שקלים הוא רשם התחייבות.

ינון אזולאי: מה עם עוד 2 מיליון שקלים?

אסף וקסלר: לא נוצרה התחייבות ל-2 מיליון שקלים והוא לא מחויב.

ינון אזולאי: אז 2 המיליון האלה כביכול חוזרים לאוצר.

אסף וקסלר: חוזרים ואנחנו כעת מקצים אותם לביטוח הלאומי.

ינון אזולאי: יש הרבה כאלה\

ינון אזולאי: ?

ינון אזולאי: לא נראה לי שיש הרבה.

אסף וקסלר: לא.

אסף וקסלר: 493, אם אני זוכר נכון.

ינון אזולאי: הסך הכול.

אסף וקסלר: הסך הכול.

ינון אזולאי: את ה-493 האלה אתם לוקחים בשביל קצבת הנכות.

דניאל בלנגה: כן.

ינון אזולאי: זה בעצם הסכום שלקחנו בפנייה הקודמת?

דניאל בלנגה: לא.

ינון אזולאי: אנחנו מדברים פחות או יותר על אותו סכום, לא?

דניאל בלנגה: לא.

אסף וקסלר: זה בנוסף.

דניאל בלנגה: בסך הכול 1.8 מיליארד בקצבאות הנכות.

ינון אזולאי: זאת התוספת?

דניאל בלנגה: זאת התוספת.

ינון אזולאי: רק להבין את הדקויות כאן.

ינון אזולאי: אתה לקחת קודם עבור מענקי אשפוז, זה לאותה תכנית אלא שאתה מתגבר אותה יותר?

דניאל בלנגה: נכון.

אסף וקסלר: ברמה העקרונית זה היה מופיע בפנייה אחת אבל בגלל שהעודפים הם הודעה לוועדה ולא פנייה, זה פוצל לשתי פניות.

אסף וקסלר: ברמה העקרונית זה אותו הדבר.

ינון אזולאי: זה לא היה קורה בפנייה אחת כי אין כאן פנייה אחת.

ינון אזולאי: אתם כל יום מביאים לכאן כמה פניות.

ינון אזולאי: היושב ראש, התייעצות.

אלכס קושניר: חוזרים להצבעה בשעה 11:09.

אלכס קושניר: שימוש עודפי התקציב לשנת 2021 של ביטוח לאומי.

אלכס קושניר: פנייה מספר 27-003.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושרה

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

ינון אזולאי: רוויזיה.

אלכס קושניר: יש רוויזיה.

אלכס קושניר: פנייה מספר 176-174, משרד ראש הממשלה.

מיכאל בן דהן: רפרנט משרד התיישבות, אגף התקציבים.

מיכאל בן דהן: הפנייה נועדה לתקצוב של 61 אלף ו-224 אלפי שקלים בהוצאה עבור ביצוע של הרשאות עבר שניתנו לפעילות של החטיבה להתיישבות בהתאם לעמידה באבני הדרך.

מיכאל בן דהן: פעילות החטיבה להתיישבות היא בתחומים שונים במרחב הכפרי שמטרתם עיבוי האוכלוסייה וחיזוקה בהתאם לתכניות העבודה שמפורסמות באתר החטיבה.

מיכאל בן דהן: כמו כן תקצוב סך של 23 אלף ו-780 אלפי שקלים עבור ביצוע של הרשאות עבר שניתנו לתמיכה בגרעיני משימה שנתמכים על ידי המשרד ופועלים בעיקר בהתיישבות העירונית על מנת לתרום לגיבוש וחיזוק קהילות.

ינון אזולאי: הכסף הזה הגיע ממשרד החקלאות.

ינון אזולאי: מאיפה זה הגיע ממשרד החקלאות?

ינון אזולאי: מהגרעינים?

ינון אזולאי: מתי זה עבר משם?

מיכאל בן דהן: נכון.

מיכאל בן דהן: כשהוקם משרד ההתיישבות בשנת 2020, הפעילויות של החטיבה להתיישבות וגרעינים משימתיים עברו ממשרד החקלאות אל משרד ההתיישבות ולכן כל התחייבויות העבר והרשאות העבר נפתחו במשרד החקלאות.

מיכאל בן דהן: בפניית העודפים האחרונה של משרד החקלאות, הכספים עברו לאותו סעיף כי הם לא יכולים לעבור בין סעיפים בפניית עודפים ועכשיו אנחנו מעבירים את זה למשרד ההתיישבות.

משה גפני: למה לא הביאו את זה בתקציב?

משה גפני: הרי הייתה החלטה שמעבירים את זה למשרד ראש הממשלה.

משה גפני: למה צריך עכשיו בפנייה?

משה גפני: למה זה לא עובר בתקציב עצמו?

משה גפני: למה לא הכנסתם את זה?

מיכאל בן דהן: הכספים לא היו בתקציב כי הם עברו בעודפים.

מיכאל בן דהן: עכשיו, משעברו העודפים של משרד החקלאות, היכן שהפעילות הייתה בשנת 2020 לפני הקמת משרד ההתיישבות, הם עברו לסעיף של משרד ההתיישבות.

משה גפני: זה כסף קואליציוני?

מיכאל בן דהן: בחלקו הוא כסף קואליציוני, בחלקו הוא תוקצב בבסיס.

משה גפני: מאיפה הכסף הקואליציוני?

משה גפני: מאיזה מפלגות?

מיכאל בן דהן: הכספים האלה הם לא כספים קואליציוניים.

מיכאל בן דהן: הכספים הקואליציוניים עברו בפנייה קודמת.

מיכאל בן דהן: הביצוע של ההרשאות, ההתחייבויות שנפתחו בעבר, אלה כספים קואליציוניים משנים קודמות.

משה גפני: הכסף הזה הוא לא כסף קואליציוני?

מיכאל בן דהן: לא.

ינון אזולאי: כל כולו הולך ממשרד החקלאות.

ינון אזולאי: השבוע העברנו כסף עבור גרעינים משימתיים.

ינון אזולאי: מה ההבדל?

ינון אזולאי: ההבדל הוא במשימות?

מיכאל בן דהן: הפנייה הזאת נועדה לתקצב כספים עבור גרעינים משימתיים שנפתחו לפני 2021.

מיכאל בן דהן: הכספים שעברו בפנייה הקודמת, זה קול קורא חדש של המשרד שהוציא לצורך גרעינים משימתיים והם יבוצעו בהתאם לעמידה באבני הדרך של הגרעינים עצמם.

ינון אזולאי: אבל בשנת 2021, תקן אותי אם אני טועה, אני לא חושב שהיה קול קורא לגרעינים משימתיים חדשים.

ינון אזולאי: לא היה תקציב.

ינון אזולאי: איך הוצאתם?

מיכאל בן דהן: אבי מאיר מהמשרד יכול להתייחס.

אבי מאיר: משרד ההתיישבות.

אבי מאיר: בשנת 2021 היו מבחני תמיכה שאושרו על ידי היועץ ופורסמו.

אבי מאיר: בשבוע שעבר במסגרת הקואליציונית הכנסנו את הכסף לתוך המבחנים בהתאם למה שאושר ויצא שיפוט שהוא כבר באתר.

אבי מאיר: חלק מהעמותות כבר ממש נתמכו.

אבי מאיר: כולן קיבלו התחייבות.

אבי מאיר: זה סדר גודל של 300 ומשהו גרעינים.

ינון אזולאי: הגרעינים המשימתיים האלה נמצאים בכל הארץ, נכון?

אבי מאיר: כן.

ינון אזולאי: יש לכם למשל גם ביישובים כמו אלעד?

ינון אזולאי: כמו בני ברק?

משה גפני: כתוב כאן שהם כוללים מגזרים שונים.

משה גפני: למה הכוונה?

אבי מאיר: נכון.

אבי מאיר: יש גרעינים מכל הגוונים.

אבי מאיר: יש גרעונים מהאוכלוסייה החרדית, יש גרעינים תורניים של הציונות הדתית, יש חילונים, יש דרוזים, יש עולים חדשים, יש גרעינים של הקהילה האתיופית.

אבי מאיר: התקנה שלנו במשרד ההתיישבות, בשונה מתקנות אחרות, היא תקנה כללית, לכלל הסוגים.

אבי מאיר: כל מי שעומד ברף של 20 חברים, עומד בשלושה סוגי פעילויות - - -

ינון אזולאי: יש מגבלה למספר גרעינים כאלה בעיר?

אבי מאיר: בשנת 2022, בשנה הבאה, תהיה מגבלה לגרעינים.

אבי מאיר: יזם אחד לא יוכל לבוא בעיר קטנה ולהפעיל כמה גרעינים.

ינון אזולאי: אבל לא ליזם, לגרעינים עצמם תהיה מגבלה?

ינון אזולאי: נגיד אני לא יזם, אתה לא יזם והוא לא יזם, לכל אחד יש גרעין אחד – יזם הוא עם מספר גרעינים – שלושתנו נוכל לגשת באותה עיר ושלושתנו נוכל לקבל באותה עיר?

אבי מאיר: התשובה היא כן.

ינון אזולאי: כיום זה לא כך.

אבי מאיר: לא.

אבי מאיר: גם כיום.

אבי מאיר: בלוד למשל יש לך מכל הסוגים.

אופיר כץ: מה זה אומר פעילויות?

אבי מאיר: הפעילות שלהם היא פעילות התנדבות בקהילה.

אבי מאיר: למעשה כל חבר גרעין צריך להתנדב בממוצע 100 שעות בשנה.

אבי מאיר: למשל לתת שיעורים לאוכלוסייה מוחלשת, חלוקת מזון, פעילות קהילתית לקראת חגים.

אבי מאיר: כל דבר שמגבש את האוכלוסייה ונמצא בתוך התקנות בתנאי הסף, הכול מפורסם באתר שלנו, יוכל לקבל תמיכה.

אבי מאיר: סדר הגודל של התמיכה נע בין 100 אלף שקלים לגרעין עד 200 אלף שקלים.

אבי מאיר: אלה סדרי הגודל.

אבי מאיר: מכוח זה הם יכולים לקבל רכז שיתמוך בהם בהכנת הפעילות.

אופיר כץ: הוא מדווח לכם?

אבי מאיר: כן.

אבי מאיר: יש דוחות.

אבי מאיר: למשל קול קורא של 2021, הם יכולים עד יוני 2022 להוציא דוחות ביצוע.

אבי מאיר: דוחות הביצוע עוברים אצלנו בקרה.

אבי מאיר: ככל שהם עמדו בכללים של מבחני התמיכה, הם יקבלו את התמיכה.

משה גפני: אתה במשרד להתיישבות?

אבי מאיר: כן.

משה גפני: הרבה זמן?

אבי מאיר: אני עברתי ממשרד החקלאות.

אבי מאיר: הייתי אחראי על הגרעינים ועל החטיבה במשרד החקלאות.

משה גפני: בשנים האחרונות היה שינוי בקריטריונים?

אבי מאיר: לא.

אבי מאיר: ב-2021 לא נתנו לנו לעשות שינויים בקריטריונים.

אבי מאיר: היועץ אמר שזה בגלל שזאת ממשלת מעבר, תקופת בחירות.

אבי מאיר: ב-2022 יש שינויים.

אבי מאיר: אנחנו מדייקים את הפעילות כי מה שקרה בשנים האחרונות זה שיש גידול במספר הגרעינים.

אבי מאיר: אנחנו רוצים שהגרעינים באמת יעשו את הפעילות תומכת בעולם הגרעינים, נקרא לזה כך, אבל הצמצום לא אמור לפגוע בגרעין אמיתי.

ינון אזולאי: יש גרעינים גם במשרד החינוך, לא?

ינון אזולאי: או שזה מה שהיה ואיחדתם.

אבי מאיר: לא.

אבי מאיר: יש שתי תקנות במשרד החינוך של קבוצות מחנכים וגרעינים תורניים שהם תלויי כולל.

אבי מאיר: אצלנו אין את העולם הזה.

אבי מאיר: יש בדיקה שלנו יחד עם הייעוץ המשפטי בכל מבחני תמיכה על כפל תמיכות מול משרד החינוך.

ינון אזולאי: בנגב וגליל הורידו את הגרעינים האלה בכלל כפל תמיכות.

ינון אזולאי: כך הם קראו לזה.

ינון אזולאי: התייעצות.

אלכס קושניר: חוזרים להצביע בשעה 11:22.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על פנייה מספר 176-174, משרד ראש הממשלה.

אלכס קושניר: מי בעד? מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושרה

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

ינון אזולאי: רוויזיה.

אלכס קושניר: יש רוויזיה.

אלכס קושניר: פנייה מספר 193-192.

אביעד שוורץ: רפרנט תעסוקה, אגף התקציבים.

אביעד שוורץ: הפנייה נועדה לתקצב סך של 25,750 אלפי שקלים לסעיף 36, תעסוקה, מתוכם סך של 10,000 אלפי שקלים עבור תכנית תעסוקה ליוצאי אתיופיה בהתאם להחלטת הממשלה.

אביעד שוורץ: אלה כספים קואליציוניים.

משה גפני: של איזו מפלגה?

אביעד שוורץ: ימינה.

ינון אזולאי: מאיפה יש כל כך הרבה כסף?

אופיר כץ: ישראל ביתנו, תקווה חדשה, מרצ – תתעוררו.

אופיר כץ: תראו מה הולך כאן.

אביעד שוורץ: שאר הכסף נועד לתקצוב בהתאם לביצועים בפועל, השלמות קטנות שהיו מעבר לתחזיות בתכניות השונות.

אביעד שוורץ: מדובר על פחות מחצי אחוז שינוי.

אופיר כץ: האגף למעונות יום, זה בעצם כסף שהולך ל-2021?

אביעד שוורץ: כן.

אביעד שוורץ: זה כסף ל-2021.

אופיר כץ: אפשר לפרט על מה הולכים ה-16 מיליון שקלים?

אביעד שוורץ: לסבסוד.

אביעד שוורץ: בהתאם לביצועים בפועל, בסבסוד מעונות יום, בשנת 2021.

אופיר כץ: ראיתי שרשום כאן בנייה.

אביעד שוורץ: יש גם תקציב לבינוי אבל כאן זה לא הולך לבינוי.

אביעד שוורץ: בבינוי יש מספיק תקציב.

אביעד שוורץ: אין תוספת.

אופיר כץ: והדרכה והכשרה?

אביעד שוורץ: זה באופן כללי פעילויות.

אביעד שוורץ: השינוי הוא רק סביב הסבסוד, עוד איזושהי תוספת.

אופיר כץ: אין כאן הדרכה והכשרה?

אביעד שוורץ: באופן כללי יש בתכנית.

אביעד שוורץ: לא בפנייה.

אביעד שוורץ: בפנייה אין.

אופיר כץ: אבל זה רשום.

אביעד שוורץ: לא.

אביעד שוורץ: כתוב בתיאור התכנית.

אביעד שוורץ: למטה יש את מטרת השינוי.

אביעד שוורץ: זה רק לסבסוד.

משה גפני: יש 13 מיליון שקלים לשירות בקהילה של מתנדבים מהחברה הערבית.

משה גפני: מה זה?

משה גפני: זה כסף שהיה בשנה שעברה?

משה גפני: זה היה בתקציב?

אביעד שוורץ: יש איזשהו גידול בביקוש לשירות לאומי בחברה הערבית.

משה גפני: אבל מה הבסיס שלה סעיף הזה?

אביעד שוורץ: לרשות שירות אזרחי לאומי יש בבסיס תקציב לשירות לאומי.

משה גפני: מה זה מתנדבים מהחברה הערבית?

אביעד שוורץ: שירות אזרחי.

משה גפני: אני שואל האם הכסף הזה היה בשנה שעברה.

אביעד שוורץ: לא.

אביעד שוורץ: יש גידול.

משה גפני: לפני שנתיים.

אביעד שוורץ: לא.

אביעד שוורץ: יש גידול בביקוש מצד החברה הערבית.

משה גפני: האם היה בחברה הערבית?

אביעד שוורץ: היה באופן כללי אבל צריך תוספת.

משה גפני: סליחה שאני לא מבין כל כך מהר.

משה גפני: אתה בטח מכיר את זה.

משה גפני: בחברה הערבית, לפני שנה, שנתיים, שלוש, המשרד תמך במתנדבים מהחברה הערבית?

אביעד שוורץ: כן.

משה גפני: בכמה כסף?

משה גפני: כמה היה לפני שנתיים או לפני שנה או לפני שלוש שנים?

אביעד שוורץ: בסביבות ה-60 מיליון.

אביעד שוורץ: משהו כזה.

משה גפני: היה.

אביעד שוורץ: כן.

אביעד שוורץ: יש.

משה גפני: יש במשרד.

משה גפני: עכשיו הוסיפו עוד 13 מיליון.

אביעד שוורץ: כן.

משה גפני: ההתנדבות לשירות האזרחי בחברה הערבית גדל?

אביעד שוורץ: כן.

משה גפני: באופן דרמטי?

אביעד שוורץ: אני אברר את המספרים אבל יש גידול.

אביעד שוורץ: רואים את זה במגמת גידול לאורך השנים האחרונות.

משה גפני: כשאתה אומר ערבים אתה מתכוון גם דרוזים או שאתה מתכוון רק החברה הערבית?

אביעד שוורץ: לא.

אביעד שוורץ: החברה הערבית.

משה גפני: כולל הדרוזים.

אביעד שוורץ: להבנתי כן.

אביעד שוורץ: אני אברר.

משה גפני: כי יש לזה משמעות.

משה גפני: אתה מבין לבד שהפירוש הוא שיש התנדבות בחברה הערבית לנושא של השירות האזרחי.

משה גפני: יש לזה משמעות.

אביעד שוורץ: נכון.

אביעד שוורץ: יש משמעות.

אביעד שוורץ: בחברה הערבית באופן כללי יש גידול בשנים האחרונות בהתנדבות לשירות האזרחי.

משה גפני: אני שואל אם זאת החברה הערבית בלבד או שזה כולל את הדרוזים וצ'רקסים.

אביעד שוורץ: אני בודק ממש ברגעים אלה ואני אתן לך תשובה.

משה גפני: מי הוסיף את הכסף הזה?

אביעד שוורץ: זאת הייתה בקשה שלהם לאור הגידול.

משה גפני: בקשה של המשרד מהאוצר?

משה גפני: זה לא כסף קואליציוני.

אביעד שוורץ: לא.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: רק תגיד לי את המספרים.

משה גפני: חשוב לי לדעת כי יש לזה משמעות פוליטית גדולה.

משה גפני: פוליטית, הכוונה ציבורית.

אביעד שוורץ: הנה, עכשיו אומרים לי שזה כולל דרוזים.

אביעד שוורץ: אפשר לפנות ב-זום לתקציבן של רשות השירות האזרחי לאומי, מוטי אלמליח.

משה גפני: כן.

משה גפני: אם אפשר לדעת כמה מתוכם, באחוזים, הם ערבים מוסלמים וכמה דרוזים, צ'רקסים וכולי.

אביעד שוורץ: הוא אמר לי שיש גידול מ-4,500 ל-5,000.

אלכס קושניר: אל תיתנו תשובות חלקיות.

אלכס קושניר: תאתרו אותו, שיעלה ב-זום ובינתיים אפשר להתקדם בשאלות.

משה גפני: התקציבן נמצא ב-זום?

אביעד שוורץ: הוא אמר לי שכן.

ינון אזולאי: מאיזה סעיף זה יצא?

אביעד שוורץ: מסעיף 68.

ינון אזולאי: איזה משרד?

אביעד שוורץ: רשות האוכלוסין.

ינון אזולאי: מה לקחתם מרשות האוכלוסין?

אביעד שוורץ: יש קצת כסף שהגיע משירות התעסוקה, ממשרד הפנים בהתאם להחלטת ממשלה 2397, של הבדואים.

אביעד שוורץ: זה עבר משם לשירות התעסוקה.

אביעד שוורץ: מה שמוספר אצלנו כתכנית 3.

אביעד שוורץ: מרשות האוכלוסין עבר רוב הכסף כמו שקודם אסף הציג.

אביעד שוורץ: זה מתתי ביצוע שם.

ינון אזולאי: בתכנית עצמה, לגבי יוצאי אתיופיה.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים ששכרם בחברה בממוצע נמוך לעומת כל המגזרים האחרים.

ינון אזולאי: בתכנית הזאת אתם מעבירים עכשיו כסף עבורם ואני לא רואה שיש כאן משהו כדי לשפר את השכר שלהם.

ינון אזולאי: רק 2 אחוזים מיוצאי אתיופיה מועסקים במשרות ניהול.

ינון אזולאי: כל השאר לצערנו הם בתת משרות.

אנסטסיה הראל: אני אענה.

אנסטסיה הראל: זרוע העבודה במשרד התעסוקה כן פועל לטובת הכשרה וליווי של יוצאי אתיופיה.

אנסטסיה הראל: בין היתר מקבלים את הכספים האלה, כספים קואליציוניים שיתחילו לפעול בשנה הבאה - תכניות ליווי, תכניות תעסוקה, הכשרות, מחשוב, עברית וגם בין היתר כדי להעלות את השכר ולקדם אותם למשרות יותר בכירות.

ינון אזולאי: יש לכם יעד?

אנסטסיה הראל: 2,000 משתתפים.

ינון אזולאי: ומה היעד להתקדמות?

אנסטסיה הראל: אני עכשיו לא יודעת.

ינון אזולאי: אבל אתם שמים לעצמכם יעדים כדי לדעת כמה נכנסו.

אנסטסיה הראל: כן.

אנסטסיה הראל: יש יעדים.

ינון אזולאי: ממה שקראתי, מעמותת עולים ביחד, בטח את מכירה את זה, אנחנו יודעים שיש שם גם תת תעסוקה וגם יש כאלה שבכלל לא מועסקים בענפים מרכזיים במשק אלא בעבודות תחזוקה וניקיון.

ינון אזולאי: יש אפליה בעבודה.

ינון אזולאי: יש פניות רבות על כך שהייתה בשנים האחרונות אפליה בעבודה.

ינון אזולאי: לגבי התכנית 36-41-01, תכנית של מעונות היום.

ינון אזולאי: שם יש את טבלת הסבסוד של מעונות היום.

ינון אזולאי: הוצאתם את הסבסוד רק לפני חודש כדי שיוכלו לגשת.

ינון אזולאי: לפני חודשיים פרסמתם את זה.

אנסטסיה הראל: מבחני תמיכה.

ינון אזולאי: מבחני תמיכה.

ינון אזולאי: הרישום בפועל התחיל, אם אני לא טועה, בחודש פברואר עד חודש פברואר-מארס שובצו במעונות ילדים מגיל לידה עד גיל שלוש.

ינון אזולאי: אתם נמצאים בפיגור של זמן מחודש מארס, אז הייתם צריכים לפרסם גם את התבחינים, את מבחני התמיכה מקסימום בחודש יוני עד יולי.

ינון אזולאי: בשנה שעברה הייתה קורונה אבל מה קרה השנה?

ינון אזולאי: למה לא פרסמתם את זה בזמן?

ינון אזולאי: אני אגיד לך למה אני שואל על זה.

ינון אזולאי: אנחנו מודעים לכך שהורים משלמים מחיר מלא.

אביעד שוורץ: כן משולמות מקדמות ולכן חלק כבר מקבל את התשלום המלא.

אביעד שוורץ: בנובמבר פתחה מערכת וחלק הגישו וסיימו את התהליך ומקבלים.

אביעד שוורץ: שולמו מקדמות לארגונים כדי שיאפשרו להורים לשלם פחות.

ינון אזולאי: אני אענה לך על זה.

ינון אזולאי: גילוי נאות, אשתי מנהלת מעון, יש לי ילד במעון, כך שאני מכיר את זה גם מהצד הזה וגם המצד הזה.

ינון אזולאי: אשתי מנהלת מעון כשכירה.

ינון אזולאי: זה לא מעון שלה.

ינון אזולאי: כשאתה אומר לי שבנובמבר העלו את המערכת, כלומר שעד נובמבר הילדים שובצו ועדיין שילמו מלא.

ינון אזולאי: גם כשאתה נותן מקדמות, אתה לא נותן מאה אחוזים מקדמות אלא אתה נותן 70 אחוזים מקדמות.

ינון אזולאי: ב-70 אחוזים, אנחנו יודעים שחלקם עדיין לא סיימו להגיש ואני אתן לך דוגמה פשוטה.

ינון אזולאי: פתחתם את התבחינים, ומה שיש במחשב אצלכם אין למשל אברך.

ינון אזולאי: אברך לא יכול להיכנס.

ינון אזולאי: כלומר, גם אם הוא רוצה, הוא לא יכול להיות מתוקצב.

ינון אזולאי: מחודש ספטמבר הוא לא יכול להגיש את זה.

ינון אזולאי: אתה עוד מעט סוגר את המערכת אבל את הרובריקה של האברך, מה שהיה לו בעבר, השנה אין לו.

ינון אזולאי: איך הוא מתוקצב?

אביעד שוורץ: בארבעת החודשים הראשוני – ספטמבר עד דצמבר – הוא אמור - - -

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: אני אומר לך שלא.

ינון אזולאי: אם יש לכם מישהו מאגף מעונות היום, אני רוצה שיענה לי על זה.

אביעד שוורץ: אנחנו נבדוק.

ינון אזולאי: אנחנו מדברים על הכסף הזה אתם רוצים עכשיו.

ינון אזולאי: אני לא מדבר על משהו אחר.

ינון אזולאי: אני מדבר על סעיף סבסוד המעונות כד שתבינו מה קורה כאן.

ינון אזולאי: אתם כנראה לא קולטים את האירוע כי אולי אתם לא מבינים אותו.

ינון אזולאי: האירוע הוא פשוט.

ינון אזולאי: יש כאן אלפי ילדים שלא נותנים להם לגשת בכלל.

ינון אזולאי: הם לא נמצאים ברובריקה בה היו כל שנה.

ינון אזולאי: אני מכיר את הסיפור של עד ה-1 בינואר וזה כרגע זה בבית המשפט כי שר האוצר אמר שהוא רוצה את התבחינים האלה, הוא רוצה שילדי אברכים לא יוכלו להיות במעונות היום והוא לא רוצה שילמדו תורה.

ינון אזולאי: הכול בסדר.

ינון אזולאי: לא בסדר אבל כרגע זה בבית המשפט.

ינון אזולאי: אגב, גם זה אבסורד.

ינון אזולאי: לא יודעים מה לעשות ואני מכיר ילדים שב-1 בינואר כבר יצאו מהמעונות.

ינון אזולאי: תנו לנו תשובות מה קורה איתם.

אנסטסיה הראל: כרגע הנושא הזה בבג"ץ אבל עד ה-1 בינואר המבחנים הם אותם מבחנים.

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: אני מבקש שתעלי את האחראי ואני אוכיח לו.

אלכס קושניר: תבדקו את זה.

ינון אזולאי: זה מונח מול העיניים.

אביעד שוורץ: לא כל הכסף שבפנייה יצא.

ינון אזולאי: אבל זה שאתה מוציא את זה, זה בסדר אבל אתם עושים עוולה פעמיים.

ינון אזולאי: אני מסביר לכם.

ינון אזולאי: אתם כנראה לא קולטים מה שאני אומר.

ינון אזולאי: יש שני דברים, על אחד בוודאי לא קיבלתי תשובה, שהילדים משובצים כבר בחודש פברואר-מארס אבל עד עכשיו הם לא יכולים להגיש או שיש את אלה שהתחילו להגיש בנובמבר כמו שאתה אומר.

ינון אזולאי: למה יש איחור כזה גדול?

ינון אזולאי: דבר נוסף הוא איך אתה בא ומשנה את כללי המשחק כך שאותו הורה לא יכול לבוא ולהגיש את הבקשה לסבסוד כשבע

ינון אזולאי: צם הוא יודע היכן נמצא הילד שלו.

ינון אזולאי: אם הוא הורה לומד למשל, הוא אברך, הוא יודע שהילד שלו כבר משובץ.

ינון אזולאי: עכשיו אתה אומר לו, לא, עד 1 בינואר ומה הוא יעשה איתו ב-1 בינואר?

ינון אזולאי: הדבר הנוסף הוא שהוא לא יכול כרגע, גם עד ה-1 בינואר, על פי מה שאתם אמרתם, אין לו רובריקה שהוא יכול להכניס אליה את הילד כפי שהיה בעבר כי הורידו אותה.

ינון אזולאי: איך אתם רוצים שישלמו?

אביעד שוורץ: על פניו, אם יש איזושהי בעיה טכנית במחשוב ולכן הוא לא יכול להגיש למרות שהוא זכאי, אנחנו נפתור את הבעיה הזאת.

ינון אזולאי: עד מתי זה פתוח?

אביעד שוורץ: זה פתוח כל השנה.

אביעד שוורץ: אם הבעיה היא בעיה טכנית, הוא יקבל גם רטרואקטיבית מתחילת השנה.

אביעד שוורץ: אם בגלל בעיה טכנית לא ניתן להגיש עכשיו בקשה, אז הוא יקבל רטרואקטיבית.

ינון אזולאי: זה בדוק.

ינון אזולאי: לא ניתן להגיש בקשה.

אלכס קושניר: אני מבקש לבדוק את זה ולתקן את זה.

אביעד שוורץ: בכל מקרה אנחנו עדיין ממשיכים לתת את המקדמות בגלל שאנחנו יודעים שלוקח זמן.

אלכס קושניר: הנקודה הזאת ברורה.

ינון אזולאי: תכנית 36-42-01.

ינון אזולאי: עידוד תעסוקה לאוכלוסיות ייעודיות או מעוטות השתתפות.

ינון אזולאי: על מה אתה מדבר אתי?

ינון אזולאי: על איזה אוכלוסיות מעוטות השתתפות?

אביעד שוורץ: בפנייה הזאת יש 10 מיליון ליוצאי אתיופיה ועוד 4 מיליון למרכזי הכוון לאוכלוסייה הערבית.

אביעד שוורץ: שוב, זאת תקנת הרשאה.

אביעד שוורץ: יש מכרז שהוא רב שנתי.

ינון אזולאי: עידוד התעסוקה הולך למעסיקים?

אביעד שוורץ: לא.

אביעד שוורץ: כאן זה הולך לפרט עצמו.

ינון אזולאי: כי אני רואה שזה בהחלטת ממשלה מספר 421.

אביעד שוורץ: אתה מדבר על יוצאי אתיופיה?

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: ההחלטה לגבי יוצאי אתיופיה היא 421?

אסף וקסלר: כן.

משה גפני: אבל התקנה היא עידוד תעסוקה לאוכלוסיות ייעודיות.

אביעד שוורץ: זאת התכנית.

משה גפני: לרבות חרדים, ערבים, אנשים עם מוגבלות, הורים יחידים.

משה גפני: זאת התקנה.

אביעד שוורץ: זאת תכנית שכוללת הרבה דברים.

ינון אזולאי: זאת התקנה של 4-17, 4-18, 4-19?

אביעד שוורץ: זה בסעיף 38 במשרד הכלכלה.

ינון אזולאי: ולזה אין לכם כלום.

ינון אזולאי: כמו שאמרתם בפעם שעברה, זה נמצא באפס.

ינון אזולאי: היה כאן מישהו בפעם שעברה שאמר שזה נמצא באפס.

ינון אזולאי: אגב, היושב ראש, אם אתה זוכר, הם אמרו שישלחו לנו לכאן מה הם חושבים לעשות כנגד.

ינון אזולאי: דיברנו על 4-17.

ינון אזולאי: נכון?

אלכס קושניר: נכון.

ינון אזולאי: תרשמו לכם את זה.

אביעד שוורץ: לדעתי שלחו לוועדה.

אביעד שוורץ: לא?

ינון אזולאי: אנחנו לא קיבלנו.

ינון אזולאי: אני רוצה לשאול אתכם לגבי זה.

ינון אזולאי: כמה בסך הכול יש לכם בעידוד תעסוקה ליוצאי אתיופיה?

ינון אזולאי: חוץ מ-10 המיליון האלה.

אנסטסיה הראל: עד עכשיו היו מיליונים בודדים.

אלכס קושניר: אם שלחתם את התשובה, תשלחו שוב כי היא לא התקבלה במזכירות.

אביעד שוורץ: הייתה החלטת ממשלה קודמת שהסתיימה וזאת עכשיו החלטה חדשה שמחליפה אותה.

אביעד שוורץ: התקציב הקודם היה תקציב חד פעמי של 8.5 מיליון שקלים שתוקצב בשנת 2020.

ינון אזולאי: והוא נגמר?

אנסטסיה הראל: כן.

ינון אזולאי: נוצל עד תום?

אביעד שוורץ: אני לא יודע אם הוא כבר נוצל עד תום.

ינון אזולאי: אם את מביאה 10 מיליון, את יודעת שאולי את צריכה יותר או פחות.

ינון אזולאי: לכן אני שואל.

אביעד שוורץ: הוא כבר תוקצב.

אביעד שוורץ: להערכתי בכל מקרה הרוב כבר מוצה.

ינון אזולאי: תכנית 36-43-02.

ינון אזולאי: לא הבנתי מה זאת התכנית הזאת.

אביעד שוורץ: זאת התכנית של שירות התעסוקה, של הפעולות של שירות התעסוקה.

ינון אזולאי: מה פירוש הפעולות של שירות התעסוקה?

אביעד שוורץ: יש להם כל מיני תכניות כמו תכנית מעגלי תעסוקה ויש להם עוד תכנית, למרות שכאן התכניות זה רק מעגלי תעסוקה.

אביעד שוורץ: בפנייה הזאת זה רק הרחבה של מעגלי תעסוקה בהתאם להחלטות ממשלה.

אביעד שוורץ: יש במזרח ירושלים ובחברה הבדואית.

ינון אזולאי: אני אנצל את זה שאתם כאן.

ינון אזולאי: בפעם הקודמת עניתם לנו.

ינון אזולאי: ביקשנו לדעת מתי זה נסגר, אם זה בכלל נסגר אבל עניתם לנו רק לגבי אוכלוסייה אחת.

ינון אזולאי: כשהפסיקו את דמי האבטלה היה עידוד תעסוקה למעסיקים.

אביעד שוורץ: נכון.

ינון אזולאי: שכר ממוצע במשק, זה יוצא עד גובה של בערך 10,000 שקלים, סיוע לאותם אלה שהחזיקו אנשים אם מוגבלויות.

אביעד שוורץ: פתוח.

ינון אזולאי: זה עדיין פתוח?

אביעד שוורץ: כן.

ינון אזולאי: מקבלים כסף תוך כדי או שמחכים שזה ייסגר?

אביעד שוורץ: מה זאת אומרת?

אלכס קושניר: המערכת פתוחה ואנשים מקבלים תשלום שוטף?

אלכס קושניר: זה מה שינון שואל.

אביעד שוורץ: התשלום ניתן בשתי פעימות אבל היא פתוחה להגשה.

ינון אזולאי: אתם מחכים שהיא תיסגר?

אביעד שוורץ: לא.

ינון אזולאי: היא פתוחה כל הזמן.

אביעד שוורץ: כן.

ינון אזולאי: אתם יודעים מה הנתונים שם?

אביעד שוורץ: אני צריך לבדוק.

ינון אזולאי: תבדוק כי זה חשוב.

ינון אזולאי: היה לכם שם עוד שלושה ...

ינון אזולאי: ואז לא קיבלתי תשובה אם זה נפתח או לא.

אביעד שוורץ: גם זה.

ינון אזולאי: גם זה נפתח באותו מצב.

ינון אזולאי: היינו מבקשים לדעת את הסטטוס.

אלכס קושניר: אני מבקש לשלוח את זה בכתב.

אלכס קושניר: זה חשוב לוועדה.

אלכס קושניר: זאת הייתה יוזמה של הוועדה.

משה גפני: בפנייה הזאת של ה-10 מיליון שקלים לעולי אתיופיה, יש סבסוד בנושא מעונות יום.

אביעד שוורץ: הסבסוד מעונות יום של יוצאי אתיופיה מועבר ממשרד הקליטה ישירות.

משה גפני: ואם אין את הסעיף הזה, לא צריך לסבסד את המעונות של העולים מאתיופיה?

אביעד שוורץ: זה לא מתוך ההסטה.

אביעד שוורץ: משרד הקליטה משלם.

משה גפני: אני שואל טכנית.

משה גפני: אם יש עולים מאתיופיה שהילדים שלהם נמצאים במעונות יום, לא צריך לסבסד אותם מבלי שיהיה משהו מיוחד לעולי אתיופיה בהעברה הזאת?

אביעד שוורץ: זה לא בהעברה הזאת.

אביעד שוורץ: אלה רק תכניות תעסוקה.

אביעד שוורץ: 10 מיליון של יוצאי אתיופיה, אלה רק תכניות תעסוקה ליוצאי אתיופיה.

משה גפני: אתם כותבים כאן סבסוד מעונות.

אביעד שוורץ: לא.

אביעד שוורץ: לסבסוד מעונות יש כסף אחר שלא קשור ליוצאי אתיופיה.

אביעד שוורץ: עבור יוצאי אתיופיה משלם משרד הקליטה בלי קשר להחלטה.

משה גפני: ה-10 מיליון שקלים אלה, למה הם מיועדים?

אביעד שוורץ: תכניות תעסוקה למבוגרים.

אופיר כץ: מי מקבל את זה, המועסקים עצמם?

אביעד שוורץ: כן.

אופיר כץ: באיזה שלב הם מקבלים את זה?

אביעד שוורץ: לחלקם זה יכול להיות מימון מלגות להכשרות, מימון הכשרות מקצועיות, מלגות לדברים שונים, תכניות הכוון.

אופיר כץ: הם מקבלים את זה בשלב ההכשרה?

אביעד שוורץ: לרוב זה פוטר אותם מתשלום.

אביעד שוורץ: אנחנו משלמים במקומם.

אביעד שוורץ: הם עושים הכשרה ובמקום שהם ישלמו, אנחנו משלמים.

אביעד שוורץ: או אם נותנים להם מלגות, זה ישירות אליהם.

ינון אזולאי: שאלה אחרונה מבחינתי לגבי הסבסוד של מעונות היום.

ינון אזולאי: לא מזמן פורסם שילדי המסתננים, יש להם גם איזשהו תקציב.

ינון אזולאי: את זוכרת כמה זה?

ינון אזולאי: אני שמעתי כמה סכומים אבל לא ראינו בהעברות איך הם הולכים לסבסד את זה.

אנסטסיה הראל: אני לא מכירה.

ינון אזולאי: אין מישהו ב-זום ממעונות היום?

אנסטסיה הראל: אני יכולה לבקש להעלות מישהו.

ינון אזולאי: אני מבקש לדעת, ואולי תחזירו לנו תשובה עד הרוויזיה, לגבי ילדי המסתננים.

ינון אזולאי: יש תקציב שהוקצה להם ואני שואל מה גובה התקציב שהוקצה.

אלכס קושניר: וגם לאיזה משרד.

ינון אזולאי: זה עובר למשרד הזה ואני רוצה לדעת למה אנחנו לא רואים את ההעברה.

אנסטסיה הראל: אני לא מכירה את ההעברה הזאת גם לא בין משרדית.

ינון אזולאי: את תקציבנית נכון?

אנסטסיה הראל: נכון.

ינון אזולאי: ואת לא מכירה את הנושא הזה?

אנסטסיה הראל: אני לא מכירה.

ינון אזולאי: אולי זה עובר דרך משרד הרווחה.

ינון אזולאי: יכול להיות שזה סבסוד של הרווחה.

ינון אזולאי: אם אפשר לבדוק את זה עד ההצבעה על הרוויזיה.

אלכס קושניר: הייתה שאלה של חבר הכנסת גפני.

אלכס קושניר: חיכינו למישהו שיעלה ב-זום.

מוטי אלמליח: שלום לכולם.

מוטי אלמליח: לגבי השאלות ששאל חבר הכנסת גפני.

מוטי אלמליח: כמובן שבני מיעוטים כוללים את הדרוזים.

מוטי אלמליח: יש לנו כ-1,200 דרוזים שעושים היום שירות לאומי, מתוך סך הכול כ-5,300 שיש לנו היום.

מוטי אלמליח: בשנה שעברה היו לנו כ-4,800-4,700.

מוטי אלמליח: התוספת של ה-13 מיליון שקלים דרושה בגין הגידול במגזר הערבי.

מוטי אלמליח: יש יותר ויותר צעירים מהמגזר שעושים שירות לאומי ולכן דרושה התוספת הזאת.

ינון אזולאי: בכמה גדלתם?

מוטי אלמליח: משנה שעברה לשנה הזאת גדלנו בין 600 ל-700.

משה גפני: הגידול הזה עליו אתה מדבר, אלה דרוזים או ערבים?

מוטי אלמליח: הגידול הוא בקרב כל העדות, גם דרוזים, גם מוסלמים, בדואים בדרום, בדואים בצפון, יש לנו קצת נוצרים וכמה צ'רקסים.

ינון אזולאי: זה רק אלה שעשו שירות אזרחי.

מוטי אלמליח: זה רק מי שעושה שירות לאומי אזרחי.

מוטי אלמליח: כן.

אביעד שוורץ: לגבי השאלה השנייה של ינון אזולאי, אני אומר שעברו 10 מיליון שקלים למעונות לאותם ילדים, כספים שהיו מהאפוטרופוס הכללי.

ינון אזולאי: ולמי הם הלכו?

ינון אזולאי: למשרד הרווחה או למשרד הכלכלה?

אביעד שוורץ: לדעתי הם הלכו ישירות לעיריית תל אביב שמפעילה את זה.

אנסטסיה הראל: אלינו זה לא עבר.

ינון אזולאי: תבדוק.

ינון אזולאי: אני רוצה לדעת לאן זה הלך.

אלכס קושניר: התייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: חוזרים להצביע בשעה 11:50.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על פנייה 193-192, תעסוקה.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושרה

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

ינון אזולאי: רוויזיה.

אלכס קושניר: יש רוויזיה.

אלכס קושניר: פנייה מספר 192, הוצאות פיתוח.

יואב הכט: שלום.

יואב הכט: אגף התקציבים, משרד האוצר.

יואב הכט: הפנייה נועדה לתקצב סכום של 96 מיליון שקלים ו-141 אלף שקלים במזומן וכן 119 מיליון שקלים ו-506 אלף שקלים בהרשאה להתחייב עבור מספר נושאים.

יואב הכט: ראשית, הלוואות עבור עובדי מדינה ועובדי הוראה.

יואב הכט: שנית, הרשאה להתחייב עבור פרויקטים של שיקום קרקעות מזוהמות.

יואב הכט: שלישית, עבור פעולות בתחום הבנקים לפיתוח שישראל חברה בהם.

ינון אזולאי: לגבי תכנית מספר 83-01-12.

ינון אזולאי: אני רואה שכאן אתם רוצים סך של 75 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: כמה סך הכול מתקצבים להלוואות ומה היחס שלכם בריבית של הלוואות המדינה לעומת ההלוואות שנותנים בבנק?

משה גפני: אתה מדבר על הלוואות לעובדי מדינה?

ינון אזולאי: כן.

ינון אזולאי: על זה מדובר.

יואב הכט: בעיקרון הסכום הזה הוא לא סכום שהוא מתוקצב בדרך כלל כי מדובר בהחזר של הלוואות מצד אחד ומימון של הלוואות חדשות מצד שני.

יואב הכט: לכן ככל שהפער הוא אפס או שלילי, אין צורך בתקצוב הנושא.

יואב הכט: כאשר יש פער שבו יש יותר ביצוע של הלוואות חדשות לעומת הגבייה של החזרי הלוואות ישנות, אז יש צורך בתוספת תקציבית וזאת התוספת שאנחנו מביאים את הבקשה בגינה כעת.

ינון אזולאי: אני שאלתי על סך כל ההלוואות, כמה הן.

ינון אזולאי: בנוסף אני אשאל האם ה-75 מיליון שקלים הם בגלל שהיו אי החזרים או שבגלל שנתתם הלוואות, אתם צריכים עוד תקציב.

ינון אזולאי: בסך הכול כמה הלוואות יש היום למדינה.

יואב הכט: לגבי סך כל ההלוואות שנמצאות בחוץ ועתידות להיגבות, אני אחזיר תשובה, אם אפשר, בהמשך.

יואב הכט: אני אברר את הסוגיה.

יואב הכט: לשאלתך לגבי הצורך בתקצוב נוסף.

יואב הכט: הצורך נובע אך ורק בגלל שקצב מתן ההלוואות החדשות עלה מעבר לצפוי הוא גבוה מקצב החזר ההלוואות הישנות.

ינון אזולאי: הוא עלה מעבר לצפוי בגלל הקורונה?

ינון אזולאי: בשנת הקורונה?

יואב הכט: לא.

יואב הכט: הוא דווקא עלה מעבר לצפוי רק החל מהחודשים האחרונים.

יואב הכט: כלומר, לאחר שנת הקורונה בה היו פחות הלוואות.

משה גפני: כמה כסף אתם מעבירים לחברות הסייבר בבאר שבע?

ינון אזולאי: רק שנייה הרב גפני, רק לסיים עם הנושא הזה של ההלוואות.

ינון אזולאי: תגיד לי בבקשה, מבחינת אחוזי הריבית מול הבנקים, אני מבין שזה משמעותית יותר זול.

ינון אזולאי: המדינה קובעת את זה לבנקים?

יואב הכט: יש מכרז רב שנתי שנסגר באופן תחרותי.

יואב הכט: הבנקים מתחרים על הזכות להיות אלה שמעמידים את הפיקדון עבור ההלוואה ולתפעל את ההלוואות.

יואב הכט: יש הוזלה משמעותית עבור עובדי מדינה.

ינון אזולאי: בנק יהב הוא לא היחידי.

ינון אזולאי: אפשר גם לקחת דרך בנקים אחרים.

יואב הכט: זה לא נוגע לבנק יהב.

אסף וקסלר: אני אתייחס וגם יש לי את הנתונים לגבי הלוואות.

אסף וקסלר: הבנק שזכה היום הוא בנק דיסקונט.

אסף וקסלר: הריבית אכן יותר נמוכה.

ינון אזולאי: אתה יודע כמה?

אסף וקסלר: בסביבות אחוז אחד, אם אני לא טועה.

אסף וקסלר: מבחינת יתרת ההלוואות שהייתה בחודש דצמבר עבור עובדי מדינה – מיליארד ו-50 מיליון.

אסף וקסלר: יתרה עבור הלוואות למורים בחודש דצמבר – 71 מיליון.

ינון אזולאי: אגב, ההחזרים הם החזרים כמעט מלאים?

אסף וקסלר: אני לא יודע.

יואב הכט: אין כאן סוגיה של אנשים שלא מצליחים להחזיר את ההלוואה באופן חריג לעומת הלוואות אחרות.

אסף וקסלר: זה נעשה מהתלוש ולכן אחוז ההחזר הוא מאוד גבוה.

אסף וקסלר: עובד שמסיים לעבוד במדינה נדרש להחזיר את הכסף לפני שמתנתקים יחסי עובד-מעביד עם המדינה.

ינון אזולאי: זה יורד לו מהתלוש.

אסף וקסלר: כן.

משה גפני: אני רוצה לדעת בכמה כסף מדובר, העברה לסייבר בבאר שבע שמיועד לרכישת קרנות ניירות ערך.

ינון אזולאי: על איזו תכנית אתה מדבר?

ינון אזולאי: 83-06-04.

ינון אזולאי: בסדר.

יואב הכט: ההעברה התקציבית במסגרת תכנית 83-06-04 לא נוגעת לחברות הסייבר בבאר שבע.

יואב הכט: היא נוגעת להעברות לבנקים לפיתוח.

אלכס קושניר: חבר הכנסת גפני, אתה מסתכל על תיאור התכנית.

אלכס קושניר: זה לא מטרת השינוי.

יואב הכט: מטרת השינוי היא העברה עבור תרומות והשתתפות בקרנות של הבנק העולמי בו אנחנו חברים.

משה גפני: אני בכל זאת רוצה לשאול היות וזה הסעיף.

משה גפני: האם יש שינוי בסיוע לאל על עכשיו כתוצאה מהתפרצות נוספת של הקורונה וסגירת השמיים?

יואב הכט: ההעברה הנוכחית לא נוגעת לתקציבי קורונה ולא נוגעת לאל על.

משה גפני: הבנתי.

משה גפני: קיבלתי תשובה.

יואב הכט: אנחנו נשמח להתייחס לשאלה במסגרת אחרת, אם אפשר.

ינון אזולאי: מה הערך של ההשקעות האלה ומה היחס של ישראל ביחס למדינות ה-0OECD בהשקעה בארגונים הבין-לאומיים?

ינון אזולאי: בקרנות האלה.

אלכס קושניר: אתה שואל אך נקבע גובה ההשתתפות?

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: אני שואל מה הערך שלנו כלפיהם.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שאנחנו משקיעים בסכום מסוים ואני שואל עד כמה אנחנו מדורגים מבחינת האחוזים שלנו.

ינון אזולאי: הדירוג שלנו בהשקעה.

יואב הכט: ההשקעה המבוצעת ככלל לפי נוסחה שמעגנת את התרומה שלנו למוסדות, ההשתתפות שלנו בהשקעות, בהתאם לאחוז של התוצר של ישראל מתוך התוצר הכולל של המדינות החברות בו.

יואב הכט: מכיוון שהבנק העולמי מאגד כמעט את כל מדינות העולם באופן כמעט גורף, מדובר באחוז התוצר של ישראל מתוך התוצר העולמי.

ינון אזולאי: תכנית 83-04-02, הפרויקט שנמצא בתכנון.

ינון אזולאי: כמה שטחים שוקמו עד כה?

ינון אזולאי: כמה דונם עוד אמורים להיות משוקמים?

ינון אזולאי: תן לנו קצת פירוט על התכנית.

משה גפני: בכמה כסף זה תוקצב בסך הכול הכללי.

יואב הכט: כרגע מבוקשת תוספת הקצאה של 100 מיליון בהרשאה להתחייב עבור הרחבה של הפעילות.

משה גפני: השאלה כמה בסך הכול הכללי עד היום.

משה גפני: כמה כסף הוקצה לזה.

יואב הכט: השנה הוקצתה לזה הרשאה להתחייב - - -

משה גפני: בסך הכול הכללי כמה כסף זה?

יואב הכט: אני עונה.

יואב הכט: בסך הכול השנה הוקצו לנושא הזה כ-300 מיליון שקלים בתקציב וכעת מבוקשת השלמה של תוספת של 100 מיליון.

ינון אזולאי: מדובר על מקומות כמו נצר השרון?

יואב הכט: יש כאן מספר בסיסי צה"ל שיש בהם קרקעות מזוהמות שהפרויקטים הנוכחיים שאנחנו מבקשים בגינם את התוספת הגיעו לשלב שבו מתבצע הפרויקט.

יואב הכט: בין היתר בסירקין ובשדה דב וכן הלאה.

ינון אזולאי: זה לא מה שדנו בוועדה על נצר השרון שגם היו בסיסי צבא?

יואב הכט: זה לא נוגע להעברה הנוכחית.

ינון אזולאי: אבל אלה קרקעות כאלה?

ינון אזולאי: סתם, להבין איזה קרקעות אלה.

ינון אזולאי: זה אותו סוג?

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: שם הייתה תעשייה צבאית.

ינון אזולאי: גם שם היה זיהום.

ינון אזולאי: היה בצפון והיה בנצר השרון.

יואב הכט: מדובר באותו סוג.

יואב הכט: כדי לדייק, אנחנו רוצים לומר עבור מה הפרויקטים הנוכחיים שאנחנו מבקשים עבורם את התוספת.

יואב הכט: מדובר בפרויקט סירקין ושדה דב, פרויקט בתחום של בסיס עטרות.

יואב הכט: .

ינון אזולאי: ברחובות לא נמצא פרויקט שצריך גם שם לנקות את הזיהום?

ינון אזולאי: יש שם איזשהו פרויקט של עיריית רחובות ומכון ויצמן בעתירה לבג"ץ.

ינון אזולאי: זה לא שם?

יואב הכט: זה לא בפרויקטים הנוכחים שמתוקצבים.

יואב הכט: לא.

ינון אזולאי: התייעצות.

אלכס קושניר: חוזרים בשעה 12:06.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על פנייה מספר 192, הוצאות פיתוח.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושרה

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

ינון אזולאי: רוויזיות.

ינון אזולאי: אמרתי רוויזיות בלשון רבים.

משה גפני: כן.

משה גפני: גם אני.

ינון אזולאי: גם אופיר.

אלכס קושניר: יש רוויזיה.

אלכס קושניר: פנייה מספר 112-110, השכלה גבוהה.

משה גפני: לא.

משה גפני: קודם 109-105.

אלכס קושניר: אין בעיה.

אלכס קושניר: זה אותו הדבר.

אלכס קושניר: פנייה מספר 109-105, השכלה גבוהה.

אופיר כץ: אני רוצה לברך את שר האוצר.

אופיר כץ: כל הזמן תקפנו אותו כאן על עליות המחירים וגם היום הייתה כתבה ואתה התראיינת לגבי עליות המחירים שאכן יש כאן השתוללות.

אופיר כץ: כשמגיע, מגיע.

אופיר כץ: אני רוצה לפרגן לשר האוצר.

אופיר כץ: בלילה שבין שישי לשבת, מחירי הדלק ירדו באגורה.

אופיר כץ: כל הכבוד על הורדת המסים לשם שינוי ויישר כוח גדול לשר האוצר.

אלכס קושניר: כמו שאתה בטח יודע, מחירי הדלק - - -

משה גפני: הוא משבח אותו.

ינון אזולאי: אופיר, אני מחזק את ידיך.

ינון אזולאי: כל הכבוד.

טליה ישפה: אגף התקציבים.

טליה ישפה: הפנייה נועדה לתקצב סך של 138,419 אלפי שקלים בהוצאה עבור השימושים הבאים:

טליה ישפה: תקצוב 20,000 אלפי שקלים לתגבור תקציב המוסדות להשכלה גבוהה עבור התכנית להנגשת השכלה גבוהה לאוכלוסיות בייצוג חסר במערכת ההשכלה הגבוהה.

טליה ישפה: תקצוב של 118,419 אלפי שקלים עבור תכניות ייעודיות למחקר במערכת ההשכלה הגבוהה ועבור תגבור תקציב המוסדות להשכלה גבוהה בהתאם לקצב הביצוע בפועל.

משה גפני: מה זה מודל ההוראה?

טליה ישפה: ות"ת מתקצבת את המוסדות להשכלה גבוהה על פי מודלי תפוקות.

ינון אזולאי: האמת, אני מרגיש שאת מדברת אתי בהשכלה גבוהה.

ינון אזולאי: דברי אתנו.

טליה ישפה: התקציב למוסדות האקדמיים מועבר על פי תפוקות.

טליה ישפה: יש מודל הוראה שעל פיו מתוקצבות תפוקות ההוראה ויש מודל מחקר שעל פיו מתוקצבות תפוקות המחקר במערכת.

טליה ישפה: הוראה היא בעצם כמות הסטודנטים המוכשרים, באיזה תחומי לימוד, מה היחס בין הסגל לבין הסטודנטים, מה שיעור מסיימי התואר בזמן תקני, כלומר, המטרה היא שהאנשים לא יפרסו את התואר על פני מספר רב של שנים.

טליה ישפה: זה מה שנכלל תחת מודל ההוראה.

טליה ישפה: תחת מודל המחקר נכללות תפוקות המחקר ויש גם פרסום מאמרים, באיזה כתבי עט, כמה אימפקט המאמרים האלה יצרו, זכיות בקרנות מחקר תחרותיות בין-לאומית וקרן המחקר הלאומית של ישראל ה-ISF.

טליה ישפה: אלה התפוקות שנמדדות במודל המחקר.

משה גפני: והסיכומים עם הסגל הזוטר נשמרים?

משה גפני: השכר שלהם.

טליה ישפה: נמצאת ב-זום רות ארנברג מ-ות"ת.

ינון אזולאי: אגב, כמה שנים אפשר ללמוד לתואר?

טליה ישפה: תלוי בתואר.

טליה ישפה: שלוש עד ארבע שנים.

טליה ישפה: כמובן שיש תארים כמו אדריכלות ורפואה שהם ממושכים יותר.

ינון אזולאי: בין שלוש שנים לחמש שנים?

טליה ישפה: שלוש-ארבע שנים.

ינון אזולאי: יש כאלה שלומדים פחות שניים?

ינון אזולאי: כלומר, אם סטודנט רוצה לעשות תואר בשנה, הוא יכול?

ינון אזולאי: למשל באוניברסיטה הפתוחה.

טליה ישפה: למיטב ידיעתי הלימודים אורכים שלוש שנים.

טליה ישפה: אני לא יודעת אם יש חריגים באוניברסיטה הפתוחה.

טליה ישפה: אפשר לבדוק.

ינון אזולאי: את אומרת שהמינימום זה שלוש שנים.

טליה ישפה: למיטב ידיעתי כן, למרות שאם רות תדע אחרת, היא תתקן אותי.

משה גפני: לגבי הסגל הזוטר.

רות ארנברג: הסכמי הסגל הזוטר ממשיכים להתקיים נכון לעכשיו עד שייחתמו ההסכמים הבאים.

משה גפני: בשעתו הייתי הבורר בין הסגל הזוטר לבין ה-ות"ת.

משה גפני: הם היו כאן בוועדה וגם הייתה תכנית חומש.

משה גפני: אני שואל האם לא מבעבע מתחת לפני השטח מה שחווינו בשנים קודמות, סכסוך ומאבקים על השכר של עובדי הסגל הזוטר.

משה גפני: האם זה לא קיים היום?

רות ארנברג: כרגע לא.

רות ארנברג: כרגע כל הסגל הזוטר הוא תחת הסכמי שכר.

רות ארנברג: כל המכללות והאוניברסיטאות נכנסו תחת ההסכם הזה.

משה גפני: עד מתי הסכמי השכר?

רות ארנברג: אני חושבת שהם לעוד שלוש שנים.

משה גפני: נקווה שזה נכון.

משה גפני: הסכסוכים שם היו קשים.

ינון אזולאי: בראש הפנייה כתוב 138,419.

ינון אזולאי: אחר כך בתכנית עצמה כתוב 156,757.

טליה ישפה: נכון.

טליה ישפה: זאת טעות סופר.

טליה ישפה: הסכום התקין הוא 138,419 אלפי שקלים.

טליה ישפה: השבנו את זה גם לוועדה ואמרנו שמדובר בטעות סופר.

משה גפני: זה לא בסדר.

משה גפני: אני הסתכלתי קודם והתבלבלתי לגמרי.

משה גפני: איך טועים טעות כזאת?

ינון אזולאי: זאת השכלה גבוהה.

ינון אזולאי: הם כמוך שלמדו ליבה?

משה גפני: עם כל הכבוד, לא מביאים כך פניות.

משה גפני: אני הייתי מחזיר את הפנייה בחזרה ושיביאו נורמלי, כמו שצריך.

אסף וקסלר: לפני שהפנייה עלתה כאן, הוועדה שלחה לנו התייחסות שיש כאן טעות ותיקנו אותה.

ינון אזולאי: זה קרה לכם בכמה מקומות.

אסף וקסלר: הפנייה נשלחה.

ינון אזולאי: כשאתם מתקנים, תקנו את העמוד עצמו.

אלכס קושניר: אפשר להתקדם?

ינון אזולאי: כן.

משה גפני: מה הוועדה שלחה?

אלכס קושניר: הייעוץ המשפטי ראה את זה ושלח בקשה והם תיקנו.

אלכס קושניר: הכול בסדר.

משה גפני: אבל כאן מופיע 156 וזה לא נכון.

אלכס קושניר: כי הם לא מתקנים כאן אלא הם מתקנים בתיקונים.

ינון אזולאי: הם לוקחים את דברינו לתשומת לבם ובפעם הבאה הם יביאו את זה.

משה גפני: יש תיקון ל-156?

ינון אזולאי: כן.

אלכס קושניר: כן.

אלכס קושניר: בהשלמות.

ינון אזולאי: תכנית 21-11-01.

ינון אזולאי: יש כאן את התקצוב למוסדות השכלה גבוהה.

ינון אזולאי: אני מבקש לדעת כמה כסף יש בסך הכול בתכנית הזאת.

ינון אזולאי: כתוב כאן שזה בשביל אותן אוכלוסיות שהן בייצוג חסר במערכת ההשכלה הגבוהה ואני מבקש לדעת מי אלה אותן אוכלוסיות.

טליה ישפה: ות"ת מפעילה מספר תכניות הנגשה.

טליה ישפה: אחת התכניות המרכזיות היא תכנית ההנגשה לחברה הערבית שבתוכה גם יש תכניות ספציפיות לאוכלוסיית מזרח ירושלים ולאוכלוסייה הבדואית.

טליה ישפה: מטרת השינוי כאן היא לתקצב את ות"ת בתוספת תקציב עבור תכנית למזרח ירושלים ולאוכלוסייה הבדואית.

ינון אזולאי: כמה בסך הכול התקציב?

ינון אזולאי: לא של כל הפנייה אלא של התכנית הזאת במגזר הבדואי.

ינון אזולאי: אגב, גם כאן כתבתם 156, אבל לא משנה.

רות ארנברג: לגבי כל תקציב החברה הערבית, התקציב מסתכם בסך של 150 מיליון.

ינון אזולאי: ועכשיו אתם מעבירים 138?

ינון אזולאי: כמעט את הכול אתם מעבירים עכשיו?

טליה ישפה: לא.

טליה ישפה: מתוך ה-138 מיליון שקלים, כ-20 מיליון שקלים מיועדים לתכנית ההנגשה לחברה הערבית, מתוכם 18 מיליון לאוכלוסיית מזרח ירושלים ו-2 מיליון שקלים לחברה הבדואית.

ינון אזולאי: בואי נעשה ביחד את החשבון.

ינון אזולאי: אולי אני לא יודע לעשות חשבון וכנראה שלא.

ינון אזולאי: בתכנית 21-11-01, מטרות השינוי הגדלה בסך של?

טליה ישפה: 138 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: היא אמרה שסך התכנית היא 150 מיליון שקלים.

טליה ישפה: ההגדלה לא מיועדת רק עבור תכנית ההנגשה לחברה הערבית.

טליה ישפה: מתוך ה-138 מיליון שקלים, 20 מיליון מיועדים לתכנית ההנגשה לחברה הערבית ועוד 118 מיליון שקלים מיועדים לתכניות להסעת המחקר, כלומר, שיפור תפוקות המחקר במערכת, מתן דגש על תחומים טכנולוגיים נבחרים שבהם צריך לעשות השקעה לפיתוח תשתיות המחקר והפיתוח, ולהתאמות לביצוע בפועל.

ינון אזולאי: תודה.

ינון אזולאי: כתבתם כאן במטרות השינוי ייצוג חסר.

ינון אזולאי: הציבור החרדי לא נמצא בייצוג חסר.

טליה ישפה: הוא נמצא.

טליה ישפה: יש תכנית הנגשה לחברה החרדית.

טליה ישפה: רות תוכל להרחיב.

ינון אזולאי: בכמה היא מתוקצבת?

רות ארנברג: תכניות ההנגשה לאוכלוסייה החרדית מתוקצבות ב-200 מיליון שקלים ויותר.

רות ארנברג: לכן הבקשה שלנו כרגע ל-20 מיליון עבור החברה הערבית היא - - -

ינון אזולאי: מתוך זה יש 200 מיליון שהולכים לחברה החרדית.

ינון אזולאי: הם מקבלים את הכסף במלגות?

רות ארנברג: גם במלגות, גם במעטפת.

רות ארנברג: בעצם בכל מה שנדרש כדי שהסטודנטים ילמדו.

ינון אזולאי: זה גם בהחלטת ממשלה?

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: זה בבסיס תקציב.

טליה ישפה: זה בבסיס התקציב.

ינון אזולאי: התייעצות סיעתית.

משה גפני: יש כאן הפחתה בפרויקטים של תכנון איכות הסביבה בסכום של קרוב ל-10 מיליון שקלים.

משה גפני: אתם מפחיתים.

אסף וקסלר: זה גם נוגע לביצוע בפועל.

משה גפני: מה זה הפרויקטים של תכנון איכות הסביבה?

אסף וקסלר: הפרויקטים מתוקצבים בהרשאה ובהתאם לביצוע בפועל במזומן.

משה גפני: מה אלה הפרויקטים האלה?

אסף וקסלר: אני יכול לוודא ספציפית.

אסף וקסלר: זה לא מולי אבל אני יכול לבדוק מה הפרויקטים.

משה גפני: תבדוק ותחזור עם תשובה כי אנחנו בהתייעצות סיעתית עכשיו.

משה גפני: אנחנו מבקשים התייעצות סיעתית.

משה גפני: אני רוצה לדעת מה זה התכנון של איכות הסביבה ממנו יורד הכסף.

אלכס קושניר: מצביעים בשעה 12:21.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על פנייה 105 עד 109, השכלה גבוהה.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושרה

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

ינון אזולאי: אני עקרונית נגד השכלה גבוהה.

ינון אזולאי: רוויזיה.

אלכס קושניר: יש רוויזיה.

אלכס קושניר: פנייה מספר 112-110, השכלה גבוהה.

טליה ישפה: הפנייה נועדה להקצות סך של 70,000 אלפי שקלים בהוצאה בהתאם להחלטת ממשלה מספר 289 מיום ה-1 באוגוסט 2021 ומספר 551 מיום 24 באוקטובר 2021.

משה גפני: מה זה התקצוב הזה?

טליה ישפה: במסגרת ההסכמים הקואליציוניים.

משה גפני: בשעתו עשינו תכנית חומש למוסדות להשכלה גבוהה.

משה גפני: התקצוב הזה, עבור מה הוא?

טליה ישפה: במסגרת ההסכמים הקואליציוניים.

משה גפני: לא כתבתם את זה.

משה גפני: גברתי היועצת המשפטית, לא צריך לכתוב שאלה הסכמים קואליציוניים?

משה גפני: מה זה הדבר הזה?

משה גפני: זה משהו חדש?

טליה ישפה: זה כתוב במסגרת מטרת השינוי.

משה גפני: איפה זה כתוב?

טליה ישפה: במטרת השינוי.

משה גפני: בהשלמת החסרים.

משה גפני: הסכם קואליציוני של מי עם מי?

ינון אזולאי: ימינה עם מי?

משה גפני: על מה ההסכם הקואליציוני?

טליה ישפה: תקווה חדשה.

משה גפני: תקווה חדשה רק נותנים ג'ובים ולא כסף קואליציוני.

ינון אזולאי: אני מבקש לדעת מה זה הוצאות פיתוח אחרות.

טליה ישפה: סעיף 83?

ינון אזולאי: כן.

ינון אזולאי: סעיף 83.

משה גפני: של מי ההסכם הקואליציוני?

ינון אזולאי: היא אמרה.

ינון אזולאי: תקווה חדשה.

טליה ישפה: תקווה חדשה.

אלכס קושניר: שאלות לגוף הפנייה.

ינון אזולאי: מה זה הוצאות פיתוח אחרות?

ינון אזולאי: ממה זה?

אסף וקסלר: אני בודק.

משה גפני: אם אפשר להסביר לי כי לא כל כך הבנתי.

משה גפני: מדובר על 70 מיליון שקלים?

טליה ישפה: כן.

משה גפני: כסף שנמצא במסגרת ההסכם הקואליציוני.

משה גפני: למה הוא מיועד?

טליה ישפה: הוא מיועד לצמצם את הפער במכסות בין מוסדות שיש להם מרחק משמעותי בין מספר הסטודנטים שהם קלטו בפועל לבין המכסה המתוקצבת.

משה גפני: שהם קלטו יותר?

טליה ישפה: יש מוסדות שיש להם יותר סטודנטים והם לא מקבלים בגינם סבסוד מדינה.

טליה ישפה: לכן ההקצאה הזאת נועדה לצמצם את הפער.

אופיר כץ: כמה מוסדות להשכלה גבוהה יש?

טליה ישפה: 61 נכון לשנת תשפ"א.

טליה ישפה: רות, תקני אותי אם אני טועה.

טליה ישפה: מתוכם מתוקצבים – אני לא רוצה להטעות אתכם – 43 מוסדות.

טליה ישפה: אני אוודא את המספר.

טליה ישפה: הפנייה הזאת נועדה להקצות מתוך המוסדות המתוקצבים שיש להם פער משמעותי, מרחק גדול, בין מספר הסטודנטים בפועל.

אופיר כץ: יש רשימה?

טליה ישפה: הרשימה מופיעה באתר המועצה להשכלה גבוהה.

אלכס קושניר: אבל איך נוצר הפער הזה?

אלכס קושניר: את יכולה להסביר לי איך פער כזה יכול להיווצר?

טליה ישפה: יש מוסדות שקולטים סטודנטים בתכניות להן יש ביקוש.

טליה ישפה: הם רוצים לקלוט כי זה או לצורך העניין העלות השולית של הסטודנט הנוסף שהיא לא גבוהה בחוג הספציפי הזה או כי זה משרת מטרות התרחבות ותמיכה של המוסד בכלל.

טליה ישפה: כמובן שגם הקורונה הוסיפה לזה כי בעקבות הקורונה חלה הקדמת ביקושים משמעותית והביקוש להשכלה גבוהה גבר.

אלכס קושניר: את אומרת שהמוסדות להשכלה גבוהה מתוקצבים לפי תפוקות, זאת אומרת, מספר הסטודנטים.

אלכס קושניר: אם כן, איך יכול להיות שהמוסד קולט סטודנט ולא מקבל עליו כסף?

טליה ישפה: יש קאפ.

אלכס קושניר: יש כמות מקסימלית.

טליה ישפה: כן.

אלכס קושניר: זה נוצר לאורך שנים ועכשיו מטרת הפנייה היא לצמצם

טליה ישפה: זה התגבר בקורונה ולכן עלה הצורך.

משה גפני: למה זה התגבר בקורונה?

טליה ישפה: בגלל שקלטו סטודנטים בקצב גידול יותר משמעותי בהשוואה לשנים קודמות.

משה גפני: מה זה קשור לקורונה?

טליה ישפה: בתקופת הקורונה נסגרו השמיים וסטודנטים לא יכלו לנסוע לטיול הגדול של אחרי הצבא.

טליה ישפה: בנוסף לזה גם היו פחות אפשרויות תעסוקה לעבוד במשרות שבדרך כלל מאפיינות את שכבת הגיל שהיא שכבת הגיל שהולכת להשכלה גבוהה.

טליה ישפה: לכן נוצר מצב שבו חל גידול במספר הסטודנטים החדשים בגיל 21 עד 24.

טליה ישפה: זה יצר גידול מאוד משמעותי במספר הסטודנטים החדשים בשנת תשפ"א וגם השנה, בשנת תשפ"ב.

ינון אזולאי: אתם עושים משהו בפערים שיש בין הפריפריה למרכז?

אופיר כץ: לכן ביקשתי את הרשימה של אותם מוסדות שיש להם את הפער הזה והולכים לקבל וכמה כל מוסד יקבל.

טליה ישפה: ות"ת מקצה את הכספים על פי אמות מידה שוויוניות בקול קורא תחרותי.

אופיר כץ: אפשר לראות את זה?

אלכס קושניר: הקול קורא כבר יצא?

רות ארנברג: כן.

רות ארנברג: זה לא בצורת קול קורא.

רות ארנברג: יש לנו קריטריונים שוויוניים לחלוקת המכסות לפי תחומי עדיפות לימוד, לפי הפער מהמכסה המתוקצבת וכדומה וכך זה מחולק על פני המוסדות.

אלכס קושניר: כברכ יש לכם את טבלת החלוקה?

רות ארנברג: כן.

אלכס קושניר: אפשר בבקשה לקבל אותה במייל לוועדה?

רות ארנברג: כן.

ינון אזולאי: יש פערים בפריפריה.

אלכס קושניר: לא בטוח.

ינון אזולאי: ראיתי באחת הפניות – אני מנסה להיזכר – לגבי מי שיבוא מהמרכז ללמוד בפריפריה.

אלכס קושניר: כן.

אלכס קושניר: אתמול הסבירו לנו.

אלכס קושניר: בפנייה של אתמול אבל זה משהו אחר.

ינון אזולאי: הרי אותו סטודנט לא יבוא מהמרכז לפריפריה אלא רק בודדים.

ינון אזולאי: אם תיתן להם גם מגורים, זה יעזור להם.

ינון אזולאי: לא נתעכב על זה.

ינון אזולאי: תנו לנו פילוח כדי שנראה אם יש פגיעה בפריפריה, האם נשים נמצאות יותר או פחות וגם לגבי החרדים.

ינון אזולאי: תנו לנו את החלוקה.

טליה ישפה: ספציפית בפריפריה?

ינון אזולאי: הפערים שביון הפריפריה למרכז.

טליה ישפה: אין לי את הנתונים האלה משום שלא נערכנו להם במסגרת הפנייה.

ינון אזולאי: תשלחו לנו את זה יותר מאוחר.

ינון אזולאי: יש לכם את זה במשרד?

טליה ישפה: אנחנו נצטרך לבדוק.

ינון אזולאי: אם לא, תעשו על זה תואר.

טליה ישפה: אני כן אשמח להשיב לשאלה לגבי המוסדות שיקבלו את התקציב.

טליה ישפה: המוסדות הם אוניברסיטת אריאל, מכללת תל-חי, מכללת הדסה ומכללת רופין.

אופיר כץ: אמרת ש-43 מוסדות ייהנו.

טליה ישפה: לא.

טליה ישפה: רק מוסדות שיש להם פער משמעותי.

ינון אזולאי: היא אמרה שלושה מוסדות.

טליה ישפה: ארבעה מוסדות.

טליה ישפה: אוניברסיטת אריאל, מכללת תל-חי, מכללת הדסה ומכללת רופין.

ינון אזולאי: אנחנו רוצים התייעצות אבל יש לי עסקה אתך.

ינון אזולאי: אחרי תפילת מנחה אני נותן לך התייעצות פלוס התייעצות ואתה נותן לי התייעצות עוד חמש דקות על חשבונך.

אלכס קושניר: עזוב.

אלכס קושניר: אתה עכשיו מוותר על התייעצות ואנחנו מצביעים על הפנייה ומצביעים על הרוויזיות שיש לנו כי הגיע הזמן להצביע עליהן.

ינון אזולאי: ב-12:30 יש לי מנחה.

אלכס קושניר: אין בעיה.

אלכס קושניר: אנחנו נפסיק לכמה דקות.

אלכס קושניר: הרוויזיות זה קצר.

ינון אזולאי: אופיר, אתה תישאר לנמק?

אלכס קושניר: אני חייב לשחרר רוויזיות.

אלכס קושניר: בואו נצביע על הרוויזיות ואז חצי שעה הפסקה.

ינון אזולאי: בסדר.

ינון אזולאי: אנחנו עושים את זה בשביל התפילה.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על פנייה מספר 112-110, השכלה גבוהה.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע.

אלכס קושניר: אושרה

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

ינון אזולאי: רוויזיה.

אלכס קושניר: יש רוויזיה.

אלכס קושניר: אנחנו עוברים להצבעות על הרוויזיות שהוגשו קודם.

אלכס קושניר: רוויזיה על פנייה מספר 61-60, הרלב"ד.

ינון אזולאי: אנחנו מסמיכים את אופיר כץ להסביר ולנמק את הרוויזיות.

אופיר כץ: אני מוחה בתוקף בנוגע למשרד התחבורה והמדיניות של שרת התחבורה שמאז שהיא נכנסה לתפקיד שלה, כל מה שהיא עושה זה לבטל פרויקטים חשובים מצילי חיים בפריפריה, דוגמת כביש 65 שהזכרתי לא פעם, כביש דמים שבו נהרגו כמעט 100 בני אדם במשך 10 שנים.

אופיר כץ: הכביש הזה שתוקצב תכנון במאות מיליוני שקלים כבר התחיל לצאת לדרך אבל ברגע שהיא נכנסה היא עצרה אותו ודחתה בכמה שנים.

אופיר כץ: אותו דבר לגבי כביש 6 הצפוני.

אופיר כץ: גם את הפרויקט הזה היא עצרה.

אופיר כץ: בקיצור, כמו שאמרנו, ממשלה תל אביבית שמעניין אותה רק המרכז.

אופיר כץ: פרויקטים חשובים גם מבחינת חיי אדם וגם מבחינת התנאים והנוחיות של תושבי הפריפריה, לא מעניינים את הממשלה הזאת וכך זה נראה.

אופיר כץ: על זה הוגשה הרוויזיה ואני מקווה ששכנעתי אתכם ותצביעו בעד.

אלכס קושניר: תודה.

אלכס קושניר: מי בעד קבלת רוויזיה על פנייה מספר 61-60, רשות לבטיחות בדרכים?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: הרוויזיה לא נתקבלה

אלכס קושניר: הרוויזיה לא התקבלה.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: רוויזיה על פנייה 96, משרד ראש הממשלה.

אלכס קושניר: , המשרד לשוויון חברתי.

אופיר כץ: המשרד לשוויון חברתי.

אופיר כץ: הרוויזיה הוגשה מאחר שבתקופה – אם אני לא טועה, זה היה הגל השלישי – עת אנחנו נאבקנו כאן ובעבר הצלחנו להשיג ביחד את המענקים לגילי 67 ומעלה, אנשים שנפלטו מהעבודה, אנשים שרצו לעבוד ובגלל הקורונה יצאו מהעבודה, ולאחר שהסתיימו שלושת החודשים שהארכנו להם הם עדיין נשארו בבית.

אופיר כץ: ניסיתי בכל כוחי – גם בוועדה וגם בהצעת חוק – לתת להם עוד איזה חודש-חודשיים אוויר כי הם רצו לעבוד אבל לא יכלו אבל לצערי השרה לשוויון חברתי שבדרך כלל היא אוהבת להתראיין על כל מיני הישגים, בעניין הזה היא לא שיתפה פעולה.

אופיר כץ: לא זכיתי למענה על מכתבים ששלחתי לה וגם לא שמעתי את קולה בנושא.

אופיר כץ: אותם אנשים בגיל 67 ומעלה נשארו בלי כסף, לתרופות ולמצרכים, והם פשוט ננטשו על ידי המשרד.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: מי בעד קבלת הרוויזיה על פנייה מספר 96, משרד ראש הממשלה?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: הרוויזיה לא נתקבלה

אלכס קושניר: הרוויזיה לא התקבלה.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: רוויזיה על פנייה מספר 180 עד 184, המוסד לביטוח לאומי.

אופיר כץ: תצביע.

אלכס קושניר: מי בעד קבלת הרוויזיה על פנייה מספר 180 עד 184, המוסד לביטוח לאומי?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: הרוויזיה לא נתקבלה

אלכס קושניר: הרוויזיה לא התקבלה.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: רוויזיה על פנייה מספר 27-003, המוסד לביטוח לאומי, בקשה להעברת עודפים.

אופיר כץ: הרוויזיה הוגשה מאחר שגם הנושא של נשים בהריון, מאבק שניהלתי והקראתי במשך 20 דקות במליאת הכנסת הודעות שקיבלתי מנשים בהריון שנשארו ללא מענק, ללא כסף בתקופת הקורונה, ואחרי כל הניסיונות שניסינו לסייע, בסוף קיבלנו התנגדות נחרצת מהאוצר שבכלל לא רצה לשמוע את הנשים האלה ולהקשיב להן.

אופיר כץ: הדבר המאכזב ביותר בכל התהליך הזה שניסיתי ללכת בו הוא שכל נשות הקואליציה שמדברות גבוהה גבוהה על כמה זה חשוב לעזור וכמה הן מצדיקות את המאבק, ברגע שהייתה הצעת החוק שבאה לסייע לאותן נשים בהריון, כל חברות הקואליציה שהיו בהצבעה הצביעו נגד.

אופיר כץ: יש לנו כאן דיבורים לחוד ומעשים לחוד ועוד אטימות מצד הממשלה והאוצר.

נירה שפק: אני חייבת משפט לפרוטוקול.

נירה שפק: אני מצטערת.

נירה שפק: קודם כל, אופיר, איזה כיף להיות באופוזיציה ורק להגיד כל חברות הכנסת של הקואליציה שבאו, שינו, נתנו תוספות, הכניסו סעיפים, נלחמו.

אופיר כץ: נירה, עובדתית הפקרתם את הנשים בהריון.

נירה שפק: לא הפקרנו.

אופיר כץ: הפקרתם את הנשים בהריון.

קריאה: אופיר, זאת רוויזיה לממשלה הקודמת.

קריאה: אתה מתבלבל.

אופיר כץ: הפקרתם את הנשים בהריון.

אופיר כץ: הממשלה הקודמת עזרה לנשים בהריון ועזרה לאנשים בגיל 67 פלוס.

אופיר כץ: אתם לא.

אופיר כץ: אתם מקבלים הנחיות מליברמן ואין לכם זכות לצייץ.

אופיר כץ: עובדתית, הפקרת נשים בהריון במדינת ישראל.

אלכס קושניר: פנייה מספר 27-003, פניית עודפים של המוסד לביטוח לאומי.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: הרוויזיה לא נתקבלה

אלכס קושניר: הרוויזיה לא התקבלה.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: רוויזיה על פנייה מספר 174 עד 176, משרד ראש הממשלה.

אלכס קושניר: התיישבות ומכינות קדם צבאיות.

אופיר כץ: תצביע.

אלכס קושניר: מי בעד קבלת רוויזיה על פנייה מספר 176-174, משרד ראש הממשלה?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: הרוויזיה לא נתקבלה

אלכס קושניר: הרוויזיה לא התקבלה.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: רוויזיה על פנייה 195-193, תעסוקה.

אופיר כץ: אתה יכול להצביע.

אלכס קושניר: מי בעד קבלת הרוויזיה על פנייה מספר 195-193?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: הרוויזיה לא נתקבלה

אלכס קושניר: הרוויזיה לא התקבלה.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: אנחנו יוצאים להפסקה עד 13:05.

אלכס קושניר: אני מחדש את הישיבה.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על רוויזיה על פנייה מספר 192, הוצאות פיתוח.

ינון אזולאי: תכנית של נצר השרון.

אלכס קושניר: דמוי נצר השרון.

ינון אזולאי: כן.

ינון אזולאי: אגב, אני לא מבין – לא חייבים לענות – למה לא מטילים את זה על החברות עצמן, אלה שזוכות במכרז שהן יעשו את הפינוי הזה.

ינון אזולאי: אני חושב שלא המדינה צריכה לשקם את מי שקונה את זה.

אלכס קושניר: אבל בסוף מי שעשה את הנזק, זאת המדינה.

ינון אזולאי: מי שקונה את הקרקעות - שישקיע.

ינון אזולאי: הם מרוויחים.

ינון אזולאי: אתה יודע כמה כסף הם מרוויחים בפרויקטים האלה?

ינון אזולאי: בגלל שהבנתם את זה מהר, אני לא אנמק.

ינון אזולאי: אתה יכול להצביע.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: מי בעד קבלת הרוויזיה על פנייה מספר 192, הוצאות פיתוח?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע.

אלכס קושניר: הרוויזיה לא נתקבלה

אלכס קושניר: הרוויזיה לא התקבלה.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: רוויזיה על פנייה מספר 105 עד 109, השכלה גבוהה.

ינון אזולאי: הרב גפני, זה המשרד להשכלה גבוהה שאתה מאוד אוהב.

ינון אזולאי: אם אתה רוצה, אתה יכול לנמק.

ינון אזולאי: זה לגבי הייצוג החסר.

ינון אזולאי: הם אמרו שיש 200 מיליון שקלים.

משה גפני: אני לא מבין את מה שלא הבנתי בעבר.

משה גפני: זה לא חידוש בקדנציה הזאת.

משה גפני: יש כאן טעות במספרים ויש כאן שתי פניות ועל שתי הפניות אנחנו צריכים לדון בכל אחת בנפרד.

משה גפני: למה משרד האוצר לא יכול לתקן את הטעות?

ינון אזולאי: בעמוד הראשי אתה מתכוון.

משה גפני: כן.

משה גפני: למה זה צריך להיעשות על ידי הלשכה המשפטית של הוועדה?

משה גפני: ראיתי שבחסר שאתם הבאתם, אתם מתקנים את זה.

משה גפני: אם כן, ראשית, למה לא מתקנים את זה בפנייה הראשית, ושנית, למה מביאים שתי פניות שעניינן שווה?

משה גפני: כל הנושא הוא שצריך חוות דעת של היועץ המשפטי שניתנה רק עכשיו.

משה גפני: למה זה לא ביחד?

משה גפני: אני לא מבין.

משה גפני: צריך להחזיר את זה בחזרה למשרד האוצר שיביא את זה מסודר.

ינון אזולאי: לכן אתה רוצה שנפתח את הפנייה ואז הם יחזירו את זה למשרד האוצר.

ינון אזולאי: כן.

ינון אזולאי: הוא צודק.

משה גפני: אפשר להחליט איפה אנחנו רוצים לעשות את זה אבל עושים את זה כל הזמן.

משה גפני: אתם מעדיפים לעשות את זה עכשיו?

אלכס קושניר: ההנמקה של חבר הכנסת גפני הייתה מאוד מאוד משכנעת אבל לא אותי.

ינון אזולאי: לא שהוא לא שכנע אותך אלא אתה פשוט לא יכול לעשו את זה עכשיו בזמן שנשאר לך.

אלכס קושניר: מי בעד קבלת הרוויזיה על פנייה מספר 109-105, השכלה גבוהה?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: הרוויזיה לא נתקבלה

אלכס קושניר: הרוויזיה לא התקבלה.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: רוויזיה על פנייה מספר 1212-110, השכלה גבוהה.

ינון אזולאי: עדין לא קיבלנו את כל רשימת המוסדות.

אלכס קושניר: היא נתנה את הרשימה.

ינון אזולאי: אם אתה מקריא עכשיו את כל הרשימה, אני מצביע בעד.

ינון אזולאי: היא לא ציינה את כל 61 המוסדות.

אלכס קושניר: השאלה הייתה איזה מוסדות מקבלים תוספת.

ינון אזולאי: אני שאלתי גם היכן זה נמצא.

ינון אזולאי: רצינו לדעת חלוקה לפי פריפריה ומרכז.

ינון אזולאי: היא אמרה שישלחו לנו את הרשימה.

ינון אזולאי: אני שמח שישלחו את הרשימה אבל אני חושב שאני לא יכול להצביע בלי שאני אראה את הרשימה קודם להצבעה.

ינון אזולאי: אתה יכול להצביע.

אלכס קושניר: מי בעד קבלת הרוויזיה על פנייה מספר 112-110?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: הרוויזיה לא נתקבלה

אלכס קושניר: הרוויזיה לא התקבלה.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

ינון אזולאי: החבר'ה מהאוצר מרוצים.

ינון אזולאי: תדע שבשורה התחתונה הם מרוצים.

אלכס קושניר: פנייה מספר 138, משרד האנרגיה.

עידו מור: מטרת הפנייה היא להעביר 5 תקנים של כוח אדם לסעיף 34 עבור תכנית משאבי מים.

עידו מור: משרד משאבי המים שהוקם בשנת 2020 ונסגר לפני אישור התקציב.

עידו מור: משרד המים הוקם בהחלטת ממשלה מ-31 במאי 2020 ונסגר ב-19 ביולי 2021.

עידו מור: זאת העברת 5 תקנים.

אלכס קושניר: 6 תקנים.

עידו מור: יש כאן טעות.

משה גפני: מה עושה משרד המים?

עידו מור: משרד המים כבר לא קיים.

עידו מור: משרד האנרגיה קיבל את הפעילות שלו.

משה גפני: לא הבנתי.

משה גפני: התקנים האלה, מאיפה הם עוברים ולאן הם עוברים?

אלכס קושניר: בבקשה תן לו להשלים.

עידו מור: בנוסף מטרת הפנייה היא גם לעשות שינויים בתוך הסעיף ולתקצב את תכנית 34-30-02 שזה תפעול ופעולות של משרד האנרגיה בסך של 6 מיליון ו-512 אלף שקלים עבור פעילות תפעול של המשרד בהתאם לקצב הביצוע בפועל.

עידו מור: וכן לתקצב את תכנית 34-31-02, תפעול ופעולות של מינהל האדמה והים, בסך של 4 מיליון ו-256 אלף שקלים עבור תקציב פעילות מחקרית בנושא ים המלח בדגש על בולענים בהמשך להחלטת ממשלה 3742 מיום 15 באפריל 2018 שעניינה סיוע ליישובים ולרשויות באזור ים המלח להתמודדות עם נזקי הבולענים ותיקון החלטת ממשלה.

עידו מור: גם כאן התקצוב נעשה בהתאם ליכולת המשרד בפועל להתחייב ולבצע פעילות.

משה גפני: לאן עובר הכסף של הטיפול בבולענים?

עידו מור: למכון הגיאולוגי שיושב במינהל אדמה וים עבור מחקרים, גם על יציבות המים בים המלח וגם על בולענים

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: זה עובר רק למחקר ולא עבור הטיפול בבולענים.

עידו מור: נכון.

עידו מור: זה רק למחקר.

ינון אזולאי: הטיפול בבולענים עובר לרשויות המקומיות.

ינון אזולאי: יש שם שתי רשויות.

משה גפני: בשבוע שעבר הייתה העברת תקציב לטיפול בבולענים.

ינון אזולאי: אבל שבוע שעבר שאלנו מי מטפל בבולענים ואמרתם שהמועצות מטפלות בהם.

עידו מור: נכון.

עידו מור: החלטת ממשלה 3742 כללה תקציב של גופים רבים ולא רק של המכון הגיאולוגי.

עידו מור: אחד הגופים הוא המכון הגיאולוגי שתוקצב בסך של 35 מיליון שקלים במשך 10 שנים למטרת מחקר ובחינה.

ינון אזולאי: זה מכון של המדינה?

עידו מור: כן.

עידו מור: זה מכון של המדינה.

ינון אזולאי: מתוקצב במאה אחוזים על ידי המדינה?

עידו מור: כן.

משה גפני: תסתכל בהסבר בסעיף 8.

משה גפני: זה מתחיל קצת לעצבן אותי.

משה גפני: למועצות האזוריות מגילות, ים המלח ותמר מענק פיתוח מיוחד בסך 25 מיליון שקלים.

אלכס קושניר: אתה בהחלטת ממשלה?

אסף וקסלר: ההבדל הוא בין הביצוע בפועל שנגיד נוצר בולען וצריך לטפל בו.

משה גפני: העברנו כסף, הסברתם שזה למועצות האזוריות.

משה גפני: הכסף הזה, מה הוא?

אסף וקסלר: אם היה בולען, המועצות האזוריות מטפלות בו.

משה גפני: את זה כבר העברנו.

עידו מור: בהחלטת הממשלה יש הרבה סעיפים.

עידו מור: בשבוע שעבר העברנו חלק מהסעיפים.

משה גפני: עזוב אותי עם החלטת ממשלה.

משה גפני: אני לא מבין בממשלה ואמרתי לכם את זה כבר בשבוע שעבר.

אסף וקסלר: כאן יש מחקר.

אסף וקסלר: תקציב מחקר.

משה גפני: רגע.

משה גפני: לא מבין בממשלה.

משה גפני: אני מבין בזה שוועדת הכספים צריכה לאשר את מה שאתם מבקשים אבל תגידו מה זה.

משה גפני: היו 25 מיליון שקלים כדי להעביר למועצות האזוריות שמטפלות בבולענים.

ינון אזולאי: זה העברנו בשבוע שעבר.

משה גפני: מה מבקשים כאן עכשיו?

עידו מור: אני אפרט.

עידו מור: במקרה הזה מדובר במחקרים ואני אפרט.

משה גפני: לא מחקרים.

משה גפני: אתם אומרים כאן להעניק למועצות המקומיות.

עידו מור: לא.

עידו מור: תקצוב פעילות מחקרית בנושא ים המלח.

עידו מור: זה מה שכתוב במטרת השינוי.

משה גפני: אבל אני קורא את מה שכתוב כאן.

אלכס קושניר: איפה כתוב?

משה גפני: רק רגע.

משה גפני: אלא אם כן תגידו שמה שכתוב כאן

משה גפני: זאת לא העברת כסף אלא אתם מצטטים את החלטת הממשלה שאני לא מבין בה.

עידו מור: כאשר אנחנו מעבירים כסף בגין החלטת הממשלה, אנחנו מצרפים את כל החלטת הממשלה.

משה גפני: אתם לא מבקשים עכשיו להעביר למועצות האזוריות.

עידו מור: לא.

עידו מור: אנחנו רק מצרפים את כל החלטת הממשלה שעל פיה אנחנו מעבירים חלק מהסעיפים.

ינון אזולאי: אני רוצה לשאול לגבי הבולענים.

ינון אזולאי: מי מטפל בבולענים שלא נמצאים בים המלח?

ינון אזולאי: יש תקציב מיוחד לזה?

ינון אזולאי: ראינו שהשבוע נפער בולען בגן ילדים.

משה גפני: בהוד השרון.

עידו מור: אנחנו נבדוק את זה עם משרד האנרגיה ועם המכון הגיאולוגי ונחזיר תשובה.

ינון אזולאי: זה מעניין לדעת.

משה גפני: נדמה לי שהיה גם בולען בחולון.

משה גפני: היה בכמה מקומות.

משה גפני: השבוע היה בהוד השרון.

ינון אזולאי: משנסגר משרד המים, עוברים שישה תקנים?

עידו מור: חמישה תקנים.

ינון אזולאי: חמשת התקנים שעוברים, הם עוברים ממשרד המים, לאן?

עידו מור: אני אדייק.

עידו מור: הייתה טעות אנוש.

ינון אזולאי: שתהיו בריאים, כמה טעויות אנוש יש לכם.

עידו מור: הייתה טעות בתקצוב המשרד.

משה גפני: אנחנו בסוף נתקצב את הטעויות שלכם.

עידו מור: התקציב עצמו תוקצב כהלכה והביצוע תואם את התקציב המקורי שהיה.

עידו מור: בגלל שזה משרד שנסגר לפני שאושר התקציב, בעצם לא הייתה השפעה לכך שלא היה כוח אדם כי למעשה כבר לא היו עובדים במשרד.

ינון אזולאי: הוא נסגר ב-3 באוגוסט.

עידו מור: אני מכיר את ה-19 ביולי, אז הייתה החלטת ממשלה על סגירת המשרד.

ינון אזולאי: אבל בפועל הוא נסגר ב-3 באוגוסט.

ינון אזולאי: התקנים האלה, עד אז הם עבדו.

עידו מור: בדיוק.

עידו מור: התקנים האלה למעה נועדו לגרום לכך שבסגירת השנה של המשרד הוא לא יהיה בחריגה.

ינון אזולאי: אין בעיה, אבל התקנים האלה, מה-3 באוגוסט ועד היום, היכן הם?

עידו מור: מה-3 באוגוסט ועד היום, למעשה המשרד היה בחריגה כי עד ל-31 ביולי או עד ה-3 באוגוסט, כפי שאת אומר – ואני אבדוק את הימים - היו לו תקנים שלא היו מתוקצבים.

עידו מור: חשוב לציין שהם כן תוקצבו בתקציב ההמשכי והטעות הייתה בתקציב המקוי.

ינון אזולאי: ואיפה הם יהיו בשנה הבאה?

עידו מור: בשנה הבאה המשרד נסגר.

ינון אזולאי: והם הולכים הביתה?

עידו מור: העובדים?

ינון אזולאי: אני מתכוון לתקנים.

אלכס קושניר: מה קורה עם התקנים?

עידו מור: אני אבדוק ואני אחזיר תשובה.

אלכס קושניר: יותר חשוב זה מה קורה עם האנשים?

עידו מור: האנשים היו עובדים של משרדים אחרים שהושאלו למשרד הזה.

אלכס קושניר: הם חוזרים למשרדים?

עידו מור: הם חוזרים לעבודתם הקודמת.

אלכס קושניר: יחד עם התקנים?

עידו מור: כאמור, התקן שלהם נשמר במשרד הקודם.

אלכס קושניר: כדי להקים את המשרד הייתה תוספת תקנים?

עידו מור: כן.

עידו מור: הייתה תוספת תקנים.

אלכס קושניר: היו תקנים שהוספתם ועכשיו אתם מעלימים אותם, ברגע שהמשרד נסגר.

עידו מור: בדיוק.

ינון אזולאי: תקנים שמעלימים אותם, זה אומר שהתקנים האלה קיימים.

ינון אזולאי: הם עדיין קיימים במערכת.

ניר אורבך: דיברנו על שני תקנים.

ינון אזולאי: שני תקנים בחינוך.

ינון אזולאי: אמרת שאפשר לבדוק.

אלכס קושניר: אתם צריכים להזכיר לי.

אלכס קושניר: אני לא זוכר.

משה גפני: בסוף כן כורים גז?

משה גפני: השרה אמרה להפסיק את הוצאת הגז.

משה גפני: אני שואל מה עם זה.

עידו מור: מה הוחלט?

משה גפני: כן.

משה גפני: מה הוחלט.

ולדימיר בליאק: היא לא אמרה להפסיק את הוצאת הגז.

ולדימיר בליאק: היא לא אמרה את זה.

ינון אזולאי: על איזו שרה הוא מדבר?

אלכס קושניר: על אותה שרה.

אלכס קושניר: שרת האנרגיה לא אמרה את זה לכן אתם רוצים לצאת להתייעצות.

משה גפני: רגע.

משה גפני: אני רוצה תשובה לשאלה הזאת.

משה גפני: גם תשובה האומרת אני לא יודע, גם היא תשובה.

אלכס קושניר: לגבי מה?

משה גפני: לגבי הוצאת הגז.

ולדימיר בליאק: היא לא אמרה את זה.

אלכס קושניר: היא לא אמרה את זה.

אלכס קושניר: זאת התשובה.

משה גפני: אז ממשיכים?

אלכס קושניר: כן.

אלכס קושניר: ממשיכים לפי תכנית.

אופיר כץ: כל הפרסומים שהיו שהיא אמרה שמפסיקים את החיפושים, זה לא נכון?

ולדימיר בליאק: התשובה הרבה יותר מורכבת אבל אולי נתקדם?

אופיר כץ: ולדימיר, תגיד לנו.

אופיר כץ: אני באמת שואל.

אלכס קושניר: אני מציע שתגיש שאילתה לשרה שתענה לך בצורה ישירה.

אופיר כץ: אני לא ציני.

אלכס קושניר: גם אני לא.

ולדימיר בליאק: התשובה היא שהחיפושים ממשיכים.

אלכס קושניר: אתם רוצים התייעצות?

משה גפני: כן.

משה גפני: אנחנו רוצים.

אלכס קושניר: אנחנו חוזרים בשעה 13:31.

אלכס קושניר: השעה 13:31 ואנחנו מצביעים על פנייה מספר 138, משרד האנרגיה.

משה גפני: אני אומר לפרוטוקול שביקשתי לקבל תשובה ולא קיבלתי תשובה כמו שצריך.

משה גפני: אני חושב שכן ראוי שיהיה כאן דיון.

משה גפני: מה שולדימיר אמר זה שלא הפסיקו את החיפושים אבל לא עושים יותר את הבאים.

אלכס קושניר: לשנה הקרובה לא יינתנו רישיונות חדשים.

אלכס קושניר: זה מה שהוא אמר.

אלכס קושניר: זאת התשובה.

משה גפני: מותר לשאול שאלה כזאת ולקבל תשובה מסודרת שתאמר למה לא ייתנו?

אלכס קושניר: אני מציע שתעשו שאילתה לשרת האנרגיה.

אלכס קושניר: הצבעה

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

ינון אזולאי: רוויזיות.

משה גפני: רוויזיה.

אופיר כץ: הוא אמר.

אופיר כץ: אמרת רוויזיות.

ינון אזולאי: עלי ועל אופיר.

ינון אזולאי: גפני לא אמר.

אלכס קושניר: יש רוויזיה.

משה גפני: הם מתחמקים מתשובה.

אופיר כץ: הם באו להרוס כל דבר טוב שעשינו.

משה גפני: האמת היא שאופיר צדק.

אלכס קושניר: אני חייב לומר שאופיר בדרך כלל צודק.

משה גפני: הוא אומר שאתם הורסים את מה שאנחנו בנינו.

אלכס קושניר: לא במקרה הזה, אבל בדרך כלל הוא צודק.

אלכס קושניר: פנייה מספר 135, רשות האוכלוסין וההגירה.

אביעד שוורץ: הפנייה היא רק הסטות תקציביות בין תכניות בתוך רשות האוכלוסין.

אביעד שוורץ: מדובר על איזון בין תקנות שכר בתכניות השונות של רשות האוכלוסין בהתאם לשינויים שהיו להם בפעילות במהלך השנה הזאת.

משה גפני: מה זה סעיפי שכר?

אביעד שוורץ: יש להם כמה תכניות שכר שונות בתוך רשות האוכלוסין.

אביעד שוורץ: עושים הסטות בתוך הרשות.

משה גפני: למה צריך את זה בפנייה?

אביעד שוורץ: כי זה בין תכניות שונות.

משה גפני: למה זה לא בתקציב?

אביעד שוורץ: זה בתקציב.

אביעד שוורץ: היו להם שינויים בין התכניות.

אביעד שוורץ: גם בגלל הקורונה היו שינויים בפעילות.

משה גפני: מה היה השינוי?

אביעד שוורץ: למשל בביקורת גבולות יש פחות פעילות.

משה גפני: משלמים פחות במשכורת?

אביעד שוורץ: לא.

אביעד שוורץ: עשו הסטות.

אביעד שוורץ: אפשר גם לשאול את התקציבן שלהם שנמצא ב-זום והוא יוכל לפרט יותר.

משה גפני: רגע.

משה גפני: אני שואל לגבי המשכורת.

אביעד שוורץ: לא, לא מקבלים פחות במשכורת.

אביעד שוורץ: הם עשו הסטות פנימיות.

משה גפני: פחות עובדים פיטרו עובדים?

אביעד שוורץ: לא, לא פיטרו.

משה גפני: אז לא הבנתי כלום.

משה גפני: נכון שיש דברים שלא למדתי אבל בכל אופן, אני רוצה להבין.

משה גפני: לא משנים את השכר, משלמים את אותה משכורת, לא מפטרים אף אחד, משאירים את אותם אנשים, אז למה אתם מבקשים שינוי בנושא שכר?

אופיר כץ: אני רוצה להוסיף לשאלה.

אופיר כץ: קודם הייתה איזושהי העברה שלקחו מרשות האוכלוסין למשרד אחר.

אופיר כץ: אני לא זוכר איזה משרד זה היה.

אביעד שוורץ: אני מבקש שיעלו את התקציבן ב-זום כדי שהוא יוכל לפרט.

אלי אלפסי: צוהריים טובים.

אלי אלפסי: לרשות יש 2,000 עובדים שמחולקים לארבעה מינהלים שונים.

אלי אלפסי: תמיד עוזבים עובדים ובאים עובדים חדשים.

אלי אלפסי: מה שקרה בשנה האחרונה זה שעזבו אותנו עובדים אבל לא גייסנו עובדים מאחר שלא היה צורך, במיוחד, כמו שנאמר קודם, בביקורת גבולות.

אלי אלפסי: גם לא היה תקציב ורק אם היה מדובר עובד חיוני, היה אפשר לגייס אותו.

אלי אלפסי: עקב כך בכמה מקומות נוצרו עודפים ונוצר מחסור בסעיף 68-12, סעיף זרים, כיוון ששם הייתה איזושהי התחייבות קודמת לעובדים ושולמו הפרשים.

אלי אלפסי: כל ההעברות הן רק בתוך סעיפי שכר והמטרה היא רק לשם איזון שכר לסוף שנה.

אלי אלפסי: אין לזה השפעה לא על השנה ולא על שנה הבאה.

ינון אזולאי: אלי, שלום וברכה.

ינון אזולאי: אמרת שבשנה האחרונה היה לכם פחות צורך בגבולות.

ינון אזולאי: אני מבין שזה בגלל הקורונה, היו סגרים והיית צריך פחות עובדים אבל אנחנו יודעים שוועדת החריגים הציפה אתכם בתקופות מסוימות בהן הייתה גאות ויש תקופות מסוימות בהן היה שפל.

ינון אזולאי: זה לא התאזן?

אלי אלפסי: נכון.

אלי אלפסי: בביקורת גבולות יש הרבה עובדים שמסיבות שלהם מגיעים לזמן קצוב.

אלי אלפסי: אנחנו קולטים עובדים, מגיעים סטודנטים כי העבודה נוחה להם מאחר והיא במשמרות ואופן העבודה מתאים להם וכשהם מסיימים את התואר או מגיעים לאיזושהי החלטה אחרת, הם עוזבים אותנו.

אלי אלפסי: כל שנה אנחנו קולטים שם כ-150-100 עובדים וזה קורה באופן קבוע.

אלי אלפסי: אנחנו קולטים , הם עוזבים, אנחנו קולטים והם עוזבים.

אלי אלפסי: אנחנו בעיקר נערכים לתקופת השיא ובדרך כלל זה קורה באוגוסט, בחגי תשרי, לקראת הקיץ, לקראת חג פסח.

אלי אלפסי: אז אנחנו קולטים ומי שנשאר, נשאר, ומי שעוזב, עוזב.

ינון אזולאי: אני רוצה להפנות אותך לדוח מבקר המדינה ל-2020.

ינון אזולאי: הוא כותב שהייתה עלייה בכניסה של זרים, פי שמונה לעומת כל שנה.

ינון אזולאי: הוא מדבר על שלוש שנים קודמות במערך ביקורת הגבולות.

ינון אזולאי: אם מדובר בפי שמונה, איך זה אתה לא צריך עובדים?

ינון אזולאי: אתה חייב עוד עובדים.

אלי אלפסי: אנחנו עכשיו קולטים עובדים.

אלי אלפסי: ב-2019 זה נתון.

אלי אלפסי: מי שעזב, עזב.

אלי אלפסי: לא קלטנו כי לא היה צריך.

אלי אלפסי: עכשיו אנחנו נערכים לקליטה של עובדים, לקראת 2022.

אלי אלפסי: מה שאתה או לגבי פי שמונה, אולי אלה נתונים של שנת 2019 כי ב-2021-2020 בוודאות ירדנו.

אלי אלפסי: אתה מכיר את המצב בתקופת הקורונה, אז השמיים היו סגורים חלק ניכר מהזמן.

אלי אלפסי: אני לא יודע על איזה שנים מדובר בדוח הזה.

משה גפני: מה זה התכנית של 68-12-03, מינהל מעסיקים?

משה גפני: מה קרה שם בשינויים של העובדים?

משה גפני: הם מספקים מתן רישיונות לעובדים זרים.

משה גפני: למה יש שם שינוי?

אלי אלפסי: נשאר שם עודף תקציב והוא עובר ל-68-12-01, שם היה איזה תשלום של הפרשים שהעובדים דרשו ובסוף קיבלו עבור שנים אחורה.

אלי אלפסי: זה מתאזן בתוך התכנית הגדולה.

משה גפני: סעיף 01 הוא ביקורת גבולות?

אלי אלפסי: לא.

אלי אלפסי: 68-13 הוא ביקורת גבולות.

משה גפני: ועל מה אתה דיברת?

משה גפני: לאן זה עבר?

אלי אלפסי: בסך הכול הוא עובר לאזן את כל התקנות.

משה גפני: לאן זה עבר?

אביעד שוורץ: ל-68-12-01.

אלי אלפסי: כן.

אלי אלפסי: 12-01.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שיש מחסור עצום בעובדים זרים לסיעוד.

ינון אזולאי: זה קשור לזה?

אלי אלפסי: עובדים זרים לסיעוד, כל הזמן אנחנו מביאים עובדים.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שאנשים מחכים חודשים כדי לקבל את האישור.

ינון אזולאי: עוברים חודשים מאז הוא מגיש עד שאותו עובד זר נוחת בארץ.

אלי אלפסי: אני לא מכיר.

אביעד שוורץ: יש סיפור שסיפר הממונה על התקציבים לשעבר שפגש אותי ואמר שהוא מופתע מהיעילות של המגזר הציבורי.

אביעד שוורץ: הוא אמר שהוא הגיש בקשה בשביל אימא שלו ותוך יומיים הוא קיבל את האישור ותוך שבוע כבר מצא עובדת שהגיעה.

ינון אזולאי: כל הכבוד לו.

ינון אזולאי: תן לי את מספר הטלפון שלו, אני אשלח לו כמה כאלה שמחכים.

ינון אזולאי: אני מכיר בן אדם שהגיש וחיכה מספר חודשים.

ינון אזולאי: אגב, זה התייעל.

ינון אזולאי: אני חייב להגיד גם מילה טובה.

ינון אזולאי: בשנים האחרונות התייעלתם ויש קיצור בזמן ההמתנה אבל אני אומר שעדיין צריך לטפל במיוחד בנושא הסיעודי כי לפעמים מדובר במצב קריטי ולכן האישורים צריכים להיות יותר מהירים ויותר זריזים.

ינון אזולאי: יש התייעלות.

ינון אזולאי: אני לא אמרתי שאין התייעלות.

אלי אלפסי: אני מסכים איתך.

אלי אלפסי: אנחנו כל הזמן עובדים על זה.

אלי אלפסי: כל הזמן אנחנו רק על הדברים האלה.

ינון אזולאי: תודה.

ינון אזולאי: התייעצות.

אלכס קושניר: חוזרים להצביע בשעה 13:46.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על פנייה מספר 135, רשות האוכלוסין וההגירה.

אלכס קושניר: למה כתוב כאן משרד?

ינון אזולאי: זה משרד הפנים ובתוכו רשות האוכלוסין.

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: זה לא בתוך.

אלכס קושניר: זה בנפרד.

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: מינהל האוכלוסין בתוך משרד הפנים.

אלכס קושניר: אבל אלה רשויות שונות לגמרי.

אלכס קושניר: זה לא בפנים.

ינון אזולאי: זה תחת הזרוע של משרד הפנים.

ינון אזולאי: השר הממונה על רשות האוכלוסין הוא שר הפנים.

אלכס קושניר: השר הממונה, כן.

אלכס קושניר: אבל זה לא אותו דבר.

אלכס קושניר: לא משנה.

אלכס קושניר: מי בעד אישור פנייה 135, רשות האוכלוסין וההגירה?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושרה

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

ינון אזולאי: רוויזיות.

אלכס קושניר: יש רוויזיות.

אלכס קושניר: פנייה מספר 210-209, משרד השיכון והבינוי.

אסף וקסלר: הפנייה נועדה לתקצוב סך של מיליון שקלים בהוצאה עבור שיפוץ מוסדות דת בהתאם להחלטת ממשלה מיום ראשון האחרון.

משה גפני: איזה מוסדות דת?

ינון אזולאי: החלטת ממשלה ביום ראשון האחרון?

אסף וקסלר: ביום ראשון האחרון בנוגע לשינוי כספים קואליציוניים שהממשלה החליטה עליהם בהסכמה עם חבר הכנסת ניר אורבך בעניין כספים שהתקבלה לגביהם החלטה כאן בוועדה.

אסף וקסלר: התקציב נועד לפעילות של שיפוץ מוסדות דת ואם תרצו הרחבה, יוסי שבת יוכל להרחיב.

ינון אזולאי: כן.

ינון אזולאי: נרצה.

אופיר כץ: מאיפה נלקח הכסף שהגיע?

ינון אזולאי: ממשרד החינוך.

אסף וקסלר: במשרד החינוך היו מיליון שקלים לפעילות מסוימת שבהסכמה עם חבר הכנסת הממשלה החליטה להקצות לפעילות הזאת.

אופיר כץ: אבל מיליון השקלים האלה זה כסף שהיה בכספים קואליציוניים?

אסף וקסלר: בכספים קואליציוניים.

אסף וקסלר: כן.

אופיר כץ: של מי?

אופיר כץ: גם של אורבך?

אסף וקסלר: כן.

ינון אזולאי: לפני שאנחנו עוברים לשמוע את יוסי שבת.

ינון אזולאי: דיברתם על סוף שנה אזרחית ואני רוצה להגיד לכם שאני משתמש בשנה האזרחית ומבחינתי האיש השנה העשיר במדינה זה ניר אורבך.

ניר אורבך: למה?

אופיר כץ: מה למה?

אופיר כץ: אתה לא רואה מה הולך כאן?

ניר אורבך: הוא מעביר כספים ממשרד למשרד.

ינון אזולאי: בואו נשמע את יוסי שבת.

יוסי שבת: כמו שכבר הסברנו פעמיים, זה אחד הפרויקטים שאתם באמת מכירים בוועדה.

ינון אזולאי: זה לא שלא הבנו פעמיים.

ינון אזולאי: האלה למה אתה צריך לבוא פעם שלישית ולהסביר לנו למה אתה מביא את זה פעם שלישית.

יוסי שבת: זה הגיע פעם שלישית כי החלטת הממשלה עברה רק השבוע.

יוסי שבת: תיקנו את הכספים הקואליציוניים, הייתה לנו העברה נוספת לטובת בית הכנסת תפארת ישראל בפניי שלנו של משרד הבינוי והשיכון וכאן זה תיקון של סיכומים קואליציוניים.

יוסי שבת: החלטת הממשלה המקורית הייתה בעבר, הפרויקט הוקצב בחלקו ולכן יש השנה וגם היו בשנה קודמת השלמות תקציבים על מנת שיסיימו את הבנייה ויתקדמו בבנייה בבית הכנסת.

ינון אזולאי: בסך הכול תוקצבו בהחלטת הממשלה 8.5 מיליון?

יוסי שבת: לא.

יוסי שבת: החלטת הממשלה המקורית 1629 כללה 28 מיליון שקלים ממשרדי הממשלה, איגום ממשרדי הממשלה.

יוסי שבת: במועד ההחלטה הועברו 12.5 מיליון שקלים, חלק מהמשרדים לא העבירו, חלק בגלל העברות תקציב מאוחרות כמו היום הכסף לא הצליח להגיע, ולכן עד היום אנחנו ממשיכים ומאגמים את התקציבים להשלמתה הפרויקט.

ינון אזולאי: הסתכלתי בטבלה של החלטת הממשלה מ-2014.

ינון אזולאי: באמת חלק נכבד מהמשרדים לא מעבירים מה שצריך והיו שנים שבכלל לא העבירו.

ינון אזולאי: הפרויקט הוא פרויקט מבורך והוא טוב.

ינון אזולאי: השאלה שלי למה לא להעביר בהחלטת ממשלה את כל הכסף ולגמור זה אחת ולתמיד ולא כל פעם לחפש נדיב שקוראים לו ניר אורבך שישים שם כסף.

יוסי שבת: קודם כל, התלבטנו אצלנו גם עם הייעוץ המשפטי האם להביא החלטת ממשלה חדשה או לא.

יוסי שבת: בסוף מכיוון שכל הכספים לא הושלמו מכל מיני סיבות, אנחנו החלטנו להשלים אותם באיגומים מסוגים שונים, חלקם קואליציוניים אבל לא הכול.

ינון אזולאי: כמה כסף חסר עכשיו?

ינון אזולאי: ב-2022 רוצים לסיים את הפרויקט.

ינון אזולאי: כמה כסף חסר?

יוסי שבת: עדיין חסר כדי להשלים את הכסף של ההחלטה עוד 4 מיליון שקלים.

יוסי שבת: בסופו של דבר בית הכנסת בבנייה מתקדמת והיום הוא נמצא מעל כל הרובע היהודי.

ינון אזולאי: אם אתה נותן היו 4 מיליון שקלים, מסיימים את בניית בית הכנסת?

יוסי שבת: זה מה שהמדינה קבעה בהחלטת הממשלה וזה מה שנביא.

יוסי שבת: זה מה שאמור להספיק לפרויקט כדי להיות מושלם ולסיים אותו.

ינון אזולאי: המשרד לשירותי דת לא יכול לתקצב דבר כזה?

יוסי שבת: חלק מהכסף גם הגיע מתקציב המשרד לשירותי דת, לא הפנייה הזאת אלא בפנייה שלנו.

יוסי שבת: הגיעו מיליון שקלים מהמשרד לשירותי דת, כמו שהם היו צריכים להביא בהחלטה המקורית.

יוסי שבת: הם פשוט השלימו חלק שהם לא העבירו.

יוסי שבת: האיגום במקור נעשה אצלנו כי באותו זמן החברה לשיקום ופיתוח הרובע היהודי הייתה חברה של משרד הבינוי והשיכון ואנחנו איגמנו את הכספים כי בסוף זאת בנייה של מוסד ציבורי.

ינון אזולאי: לפי מה שאתה אומר, כרגע אין לך צפי לסיום הבנייה.

יוסי שבת: הצפי לסיום הבנייה הוא תוך שנתיים.

יוסי שבת: אנחנו נשלים בשנה הבאה השלמה של התקציבים והם אמורים לסיים את הבנייה.

ינון אזולאי: אגב, אפשר להשיג שם גם פילנתרופים?

ינון אזולאי: מותר?

יוסי שבת: תבואו לבקר בבית הכנסת.

יוסי שבת: אני מזמין אתכם.

יוסי שבת: אני אבקש מהחברה שתזמין אתכם.

ינון אזולאי: אין בעיה.

ינון אזולאי: יש תורמים שתורמים לבית הכנסת או זה משהו שלא ניתן להיעשות?

יוסי שבת: את זה אני לא יודע.

יוסי שבת: אנחנו מטפלים באיגום של הממשלה.

ינון אזולאי: תודה רבה.

ינון אזולאי: התייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: חוזרים להצביע בשעה 13:57.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על פנייה מספר 210-209, משרד הבינוי והשיכון.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושרה

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

ינון אזולאי: תסתכל.

ינון אזולאי: פה אחד.

ינון אזולאי: אין רוויזיה אבל יש לי בקשה אחת.

ינון אזולאי: ניר אורבך, כשכותבים את השם שלך בהקדשה, שים גם את שלנו בקטן.

ניר אורבך: סגור.

אלכס קושניר: פנייה מספר 208, משרד הביטחון.

ינון אזולאי: אני מבקש ארשת רצינות כי זה מסווג.

משה גפני: זה לא מסווג.

משה גפני: תכף תראה שזה לא מסווג.

יעל אגמון: רכזת ביטחון, אגף התקציבים.

יעל אגמון: הפנייה נועדה לתקצב 3,000 אלפי שקלים עבור גרעיני נח"ל בהתאם להחלטת ממשלה מספר 289 מיום 1 באוגוסט 202 ו מספר 551 מיום 24 באוקטובר 2021 שעניינן יישום הסכמים קואליציוניים בשנים 2021 ואילך.

משה גפני: איזה הסכמים קואליציוניים?

ינון אזולאי: כמה מתוכם הם של ניר?

יעל אגמון: הסכם קואליציוני של מפלגת ימינה.

יעל אגמון: אני אסיים להקריא ואני אענה על כל השאלות.

משה גפני: רגע.

משה גפני: לאט לאט, כדי שנבין בדיוק.

משה גפני: יש 3 מיליון שקלים שהם הסכמים קואליציוניים?

יעל אגמון: כן.

יעל אגמון: כסף שמיועד לגרעיני נח"ל.

משה גפני: לשם מה?

משה גפני: תסבירי.

ינון אזולאי: תקריאי לנו את ההסבר לפנייה ואחר כך תסבירי לנו.

יעל אגמון: הכסף מיועד לסיוע בהפעלת גרעיני נח"ל, ליווי והדרכה בכל שלבי המסלול, ליווי משימתי, מפגשים מקשרים, מפגשי גרעין, שיפור כשירויות מדריכים וביצוע סמינרים והכנות לפרקי הבט"ש והמשימה ברשויות.

יעל אגמון: חוות הדעת המשפטית לכספים האלה הגיעה רק בשבוע שעבר ולכן הפנייה מגיעה רק עכשיו.

ינון אזולאי: שאלות.

משה גפני: אין שאלות.

משה גפני: אם יש לך, תשאל.

משה גפני: כבר שאלנו אלף פעמים.

ינון אזולאי: אני רוצה לשאול.

ינון אזולאי: את מדברת כאן על הסכמים קואליציוניים.

משה גפני: אני נזכר שיאיר לפיד דיבר נגד הכספים הקואליציוניים.

ולדימיר בליאק: כמה פעמים נזכרת היום?

ולדימיר בליאק: יש לך זיכרון מצוין.

משה גפני: נכון.

משה גפני: זה לא מספיק.

נירה שפק: אני מאוד אוהבת את זה שהרב גפני כל הזמן מזכיר את יאיר לפיד שהוא מודל לחיקוי עבורו.

אופיר כץ: אני גם אוהב את זה שאין פעם שהזכירו את יאיר לפיד ולא אמרת משהו.

אופיר כץ: את יודעת כמה פעמים אומרים ביבי ואני לא מגיב?

נירה שפק: לך יש סיבה לא להגיב כל פעם שאומרים ביבי.

משה גפני: מודל לחיקוי.

משה גפני: איזה חיקוי?

משה גפני: אדם ששיקר את עם ישראל.

אלכס קושניר: אני יכול להצביע על הפנייה?

אופיר כץ: כמה הוא דיבר על כספים קואליציוניים, השקרן שלך.

אלכס קושניר: אופיר, אני לא מוכן.

אלכס קושניר: די.

ולדימיר בליאק: בואו נדבר על השקרים עכשיו.

ולדימיר בליאק: נדבר על היושב ראש השקרן שלך.

ולדימיר בליאק: אתה לא מתבייש?

אלכס קושניר: אתנחתא פוליטית.

ולדימיר בליאק: אתה רוצה שנדבר על השקרים?

ולדימיר בליאק: זה זמן מתאים עכשיו לדבר על השקרים שלכם.

אופיר כץ: מה עם החוק ל-18 שרים?

אופיר כץ: איפה הוא?

אופיר כץ: הוא בקריאה ראשונה?

ולדימיר בליאק: אתם תדברו איתנו על השקרים?

ולדימיר בליאק: בוא נדבר על השקרים.

אופיר כץ: עוד מעט הוא מגיע ל-40 שרים.

אופיר כץ: 2 מיליארד שקלים כספים קואליציוניים.

ולדימיר בליאק: אתם הגעתם ל-40.

אלכס קושניר: חבר'ה, לא שומעים אף אחד מכם.

אלכס קושניר: אני אומר לכם שבמחלקת הפרוטוקולים כותבים נקודות עכשיו.

ולדימיר בליאק: אתם עשיתם קריירה על השקרים.

ולדימיר בליאק: אין מילה אחת מהפה של היושב ראש שלך שהיא מילה של אמת.

ולדימיר בליאק: ב-12 שנים הוא לא אמר מילה אחת של אמת.

אופיר כץ: לפיד, כל מה שהוא התחייב לא קרה.

ולדימיר בליאק: אתה מדבר איתי על השקרים?

אופיר כץ: מה עם כספים קואליציוניים?

אופיר כץ: מה עם ממשלה מנופחת?

ולדימיר בליאק: אתם המצאתם את השחיתות.

אופיר כץ: ממשלת שינוי.

אלכס קושניר: חברים, די, מספיק.

נירה שפק: אופיר, אני לא רוצה לריב איתך.

נירה שפק: אני מעדיפה לשאול את היושב ראש שלך אם אני אצליח לעבור את כמות הקהל שמחכה לו מחוץ למשרד.

אופיר כץ: מה עם הכספים הקואליציוניים?

אופיר כץ: ממשלה מנופחת, נורבגית.

ולדימיר בליאק: טוב שהזכרת.

אופיר כץ: מה עם כל מה שהוא הבטיח ולא עמד בזה ורימה את האזרחים?

ולדימיר בליאק: אל תצעק.

נירה שפק: לי נראה שהאזרחים נושמים אחרת מאז אתם לא בשלטון.

אלכס קושניר: תודה רבה לכולם.

אלכס קושניר: היה מעניין.

אלכס קושניר: היה מרתק.

אלכס קושניר: תפסיקו לאתגר את מחלקת הפרוטוקולים.

אלכס קושניר: די.

אלכס קושניר: היא לא מסוגלת לעמוד בזה.

אלכס קושניר: היא כותבת נקודות.

נירה שפק: אני מדברת לאט כדי שהיא תוכל לכתוב.

אלכס קושניר: אבל יחד איתך מדברים כולם.

ולדימיר בליאק: הליכוד מדבר אתנו על שקרים.

אופיר כץ: עמד עם וסט צהוב מאחורי וילה בהסכם.

אלכס קושניר: אופיר, די.

אלכס קושניר: אופיר, מספיק.

אופיר כץ: מאחוריו וילה של 20 מיליון שקלים.

אלכס קושניר: יש לי שאלה ליועצת המשפטית.

משה גפני: יאיר לפיד הוא השקרן הכי גדול במזרח התיכון.

נירה שפק: אתה תפסיק לקרוא לביבי השקרן הכי גדול.

אלכס קושניר: נירה, ולדימיר ואופיר בקריאה ראשונה.

אלכס קושניר: די.

ולדימיר בליאק: קריאה ראשונה שקיבלתי בחיים שלי.

נירה שפק: אתה יודע שזאת פעם ראשונה שאני מקבלת קריאה ראשונה?

אלכס קושניר: עכשיו תקבלי גם שנייה.

ינון אזולאי: די.

ינון אזולאי: באמת אופיר צודק.

ינון אזולאי: תפסיקו עם השטויות שלכם.

אלכס קושניר: אתה רוצה להדליק?

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: זה המשפט היחידי שיהיה בפרוטוקול.

אלכס קושניר: יש לי שאלה ליועצת המשפטית לעניין הפנייה.

אלכס קושניר: מדובר כאן בתקצוב של גרעיני נח"ל.

אלכס קושניר: אני שירתי בגבעתי, מותר לי להצביע?

שיר שפר: אתה יכול.

משה גפני: יש כאן הרבה פניות שנוגעות לכל אזרחי ישראל, אתה אזרח ישראלי?

אלכס קושניר: כן.

משה גפני: אז מותר לך להצביע.

אלכס קושניר: יש כאן תחרות בין היחידות.

משה גפני: אני לא למדתי משפטים אבל אני אתן לך תשובה.

משה גפני: אתה יכול להצביע על זה אבל אתה לא יכול להתערב בוויכוח על יאיר לפיד.

אלכס קושניר: למה?

אלכס קושניר: אני לא שייך למפלגת יש עתיד?

משה גפני: לא.

משה גפני: אצלך זה יותר גרוע.

ולדימיר בליאק: אני חבר בשתי מפלגות.

אלכס קושניר: שאלות ליעל אגמון, בבקשה.

ינון אזולאי: גרעיני הנח"ל, למה הם צריכים את הכסף?

ינון אזולאי: מה התפקיד שלהם?

ינון אזולאי: תני לי קצת הסבר.

יעל אגמון: הכסף בגדול הולך לתמיכה בגרעין.

יעל אגמון: זה ליווי והדרכה של הגרעין לאורך המסלול שלו.

משה גפני: למה צריך כסף קואליציוני?

משה גפני: למה זה לא בתקציב עצמו?

משה גפני: למה זה לא בתקציב של משרד הביטחון?

ינון אזולאי: ליווי הדרכה תוך כדי השירות?

ינון אזולאי: לצבא אנחנו נותנים כסף קואליציוני?

ינון אזולאי: זה לא מובן.

ינון אזולאי: זה לא בתוך מסגרת הצבא?

אלכס קושניר: לא.

יעל אגמון: גרעיני הנח"ל מתוקצבים בבסיס התקציב.

יעל אגמון: מדובר בתוספת תקציבית עבורם שהיא כספים קואליציוניים לפי החלטות ממשלה כמו שהקראתי ומדובר בסוג של מעטפת.

יעל אגמון: לגרעיני נח"ל יש לחלק של שירות בצבא אבל גם יש להם חלק שהוא שירות קהילתי, זה נקרא פרק המשימה כשהם בעצם יוצאים לקהילות ועושים כל מיני פעילויות לטובת הקהילה.

משה גפני: יפה.

משה גפני: על זה אמר יאיר לפיד שלא צריך כסף קואליציוני אלא זה צריך להיות בתקציב עצמו.

נירה שפק: אני לא מאמינה כמה אתה קורא את יאיר לפיד.

אופיר כץ: הנה, היא לא יכולה.

אופיר כץ: נעשה ניסיון.

אופיר כץ: תגיד סתם יאיר לפיד והיא תגיב.

משה גפני: למה אתם קופצים כשאני אומר יאיר לפיד?

משה גפני: למה?

נירה שפק: בא לנו.

משה גפני: כל הכבוד לכם.

נירה שפק: תגיד עוד מילים.

אלכס קושניר: אני אגיד לך למה.

אלכס קושניר: אנחנו פשוט מתייחסים מאוד מאוד ברצינות למה שאתה אומר.

נירה שפק: מאוד ברצינות למה שאתה אומר.

משה גפני: זה בסדר גמור.

אלכס קושניר: לכן אנחנו נדרכים.

משה גפני: אני רוצה להדגיש את זה שמתייחסים ברצינות למה שאני אומר, במיוחד על יאיר לפיד.

אופיר כץ: זה נרשם בפרוטוקול?

משה גפני: כן.

משה גפני: נרשם.

אלכס קושניר: חשוב שיירשם.

ינון אזולאי: אני רוצה התייעצות סיעתית.

אופיר כץ: רגע.

אופיר כץ: יש לי עוד שאלה ואני באמת שואל.

אופיר כץ: הפרויקטים החשובים האלה שהם עושים, זה באמת נשמע דבר מאוד מאוד חיובי וחשוב, הם לא עושים את זה רק ב-2021.

אלכס קושניר: יש כאן פעילות מתוגברת.

אופיר כץ: בעבר נתנו לחילות בצה"ל כספים קואליציוניים?

יעל אגמון: זה לא לחילות בצה"ל אלא גרעיני נח"ל והתשובה היא כן.

יעל אגמון: היה גם בממשלות קודמת כספים לזה.

אופיר כץ: הפעילות שלהם היא חדשה?

אופיר כץ: רק עכשיו היא נעשתה?

אלכס קושניר: אני רוצה לשאול אם מפלגת הליכוד פעם תקצבה את זה?

נירה שפק: אתה יודע כמה זמן קיימים גרעיני הנח"ל?

נירה שפק: אתה יודע מה ההיאחזות הראשונה שהוקמה על ידי גרעיני נח"ל?

אופיר כץ: אני לא נגד.

אופיר כץ: להפך.

אלכס קושניר: הוא שאל האם זה תוקצב במסגרת כסף קואליציוני.

נירה שפק: לא אמרתי אם אתה בעד או נגד.

נירה שפק: אני רק שואלת אותך האם אתה יודע ממתי.

אלכס קושניר: אני חושב שמיצינו את הדיון על הפנייה הזאת.

אלכס קושניר: אנחנו יוצאים להתייעצות סיעתית ונחזור בשעה 14:12 להצבעה.

נירה שפק: ינון, אני מעירה את ההערה כי אני נח"לאית בעצמי ואני יודעת מה זה.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על פנייה מספר 208, משרד הביטחון.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע.

אלכס קושניר: אושרה

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

ינון אזולאי: אנחנו נימנע.

משה גפני: האמת היא שאני תומך בפנייה הזאת.

משה גפני: אני נמנעתי מכיוון שאני לא יכול לסבול את השקר הזה שאומרים כל הזמן שיאיר לפיד נגד הכספים הקואליציוניים וכאן הוא מעביר כספים קואליציוניים.

אלכס קושניר: טוב, עזוב.

אלכס קושניר: מיצינו את הנושא הזה.

ינון אזולאי: רוויזיה.

ינון אזולאי: את מה שהוא אמר עכשיו, אני רוצה להגיד ברוויזיה.

אלכס קושניר: יש רוויזיה.

אלכס קושניר: פנייה מספר 158-156, משרד ראש הממשלה.

משה גפני: קודם כל, ברור שיש ראש ממשלה.

אלכס קושניר: קודם כל, ברור שצריך לתת למשרד האוצר להציג את הפנייה.

ולדימיר בליאק: איך קוראים לראש הממשלה?

משה גפני: אני לא יודע.

משה גפני: לא זוכר.

ינון אזולאי: יש שלושה ראשי ממשלה.

ינון אזולאי: שתהיו בריאים.

ינון אזולאי: אתם עדיין לא החלטתם מי.

משה גפני: שלושה?

משה גפני: יש שמונה.

טל שחם: הפנייה התקציבית נועדה לתקצוב 13 מיליון ו -912 אלף שקלים ללשכה המרכזית לסטטיסטיקה, לשם יישום פרויקט מידע ממשלתי ועבור מערך הסייבר הלאומי בהתאם להחלטת ממשלה מספר 528 מיום 6 בספטמבר 2015 ולפי החלטת ממשלה מספר 625 מיום 14 בנובמבר 2021.

טל שחם: בנוסף הפנייה נועדה לביצוע שינויים בין התכניות בסעיף.

טל שחם: כמו כן הפנייה נועדה להעברת כספים קואליציוניים בסך 10 מיליון שקלים עבור תחזוקת הכותל המערבי, מערך הגיור הממשלתי ומוסדות בן גוריון וזאת בהתאם להחלטות ממשלה מספר 289 מיום 1 באוגוסט 2021 ו-551 מיום 24 באוקטובר 2021 שעניינן יישום הסכמים קואליציוניים בשנים 2021 ואילך וכן בהתאם להסכמים שהוקראו בוועדה במהלך הדיונים לאישורי חוק התקציב לשנים 2021 ו-2022.

משה גפני: אתם לא יכולים בלי כספים קואליציוניים?

טל שחם: עיקרי הפנייה לפי תכניות.

טל שחם: תכנית 04-51-01 – מטה המשרד.

טל שחם: תקצוב סך של 5 מיליון ו-414 אלפי שקלים.

טל שחם: 5 שיאי כוח אדם ו-56 חודשי יב"ס לצורך העברת המינהלת לפיתוח חברתי כלכלי של היישובים הדרוזים והצ'רקסים מהמשרד לשיתוף פעולה אזורי למשרד ראש הממשלה.

טל שחם: תכנית 04-51-03 – מערך הגיור.

טל שחם: תקצוב סך של 3.5 מיליון שקלים עבור מערך הגיור הממשלתי בהתאם להחלטות ממשלה מספר 289 מה-1 באוגוסט, הסכמים קואליציוניים ושינויים בין התכניות.

טל שחם: תכנית 04-51-04 – שינוים בסך 620 אלף שקלים מתוכם חצי מיליון קואליציוניים עבור מוסדות בן גוריון.

טל שחם: תכנית 04-51-08 – מערך הסייבר הלאומי.

טל שחם: תקצוב של 2.5 מיליון שקלים בהוצאה עבור קידום פעילות סייבר בעיר באר שבע במטרה לפתח אקו סיסטם מקומי במרחב קריית הסייבר בעיר.

טל שחם: תכנית 04-51-10 – פרויקטים והחלטות ממשלה.

טל שחם: תקצוב של 8 מיליון ו-345 אלף שקלים לצורך תחזוקת הכותל המערבי מתוכם 6 מיליון שקלים הם כספים קואליציוניים.

טל שחם: תכנית 04-52-03 - משרד התפוצות.

טל שחם: תקצוב בסך 20 מיליון שקלים עבור פרויקטים בתחומי החינוך הפורמלי והבלתי פורמלי עם יהדות התפוצות בהתאם לביצוע בפועל.

טל שחם: הפרויקטים מתקיימים בבתי ספר יהודיים ובקמפוסים ברחבי העולם.

טל שחם: הפרויקטים עוסקים בחיזוק הזיקה והקשר בין יהדות התפוצות למדינת ישראל ולמסורת היהודית.

טל שחם: תכנית 04-53-01 – הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

טל שחם: תקצוב בסך של מיליון ו-700 אלף שקלים ו-37 שיאי כוח אדם בגין פרויקטים רב שנתיים בתחום המחשוב ובגין יישום סקרים משותפים עם משרדי הממשלה השונים.

טל שחם: תכנית 04-53-02 – סקרים חיצוניים.

טל שחם: תקצוב בסך 10 מיליון ו-771 אלף שקלים במזומן ו-38 אלפי שקלים בהרשאה להתחייב עבור פרויקט אגם המידע הממשלתי שמנוהל על ידי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

טל שחם: הפרויקט נקבע בהחלטת ממשלה מספר 4753 מיום 24 בנובמבר 2019 ומתוקצב בהתאם לקצב התקדמות הפרויקט.

טל שחם: בנוסף, תקציב ההרשאה נועד עבור יישום מפקד האוכלוסין במהלך שנת 2022.

משה גפני: שאלה טכנית.

משה גפני: יש כאן כסף למערך הגיור.

משה גפני: שמעתי את שר האוצר אומר שאם הרב הראשי, נשיא בית הדין הרבני יישאר בעניין הזה של מה שהוא אמר מבחינה הלכתית, ידיחו אותו.

משה גפני: אין בעיה שידיחו את הרב הראשי?

טל שחם: הכסף הוא בהתאם להחלטת הממשלה.

ינון אזולאי: הוא שואל אם לא יהיה רב ראשי, למה צריך את הכסף.

ניר אורבך: אל תדאג.

ניר אורבך: הוא לא יודח.

אופיר כץ: ניר, אני חייב להגיד לך שאנחנו מודאגים.

אופיר כץ: כמו שאמרת שלא תקדם דברים.

ינון אזולאי: מה זה לא יודח?

ינון אזולאי: ראש מערך הגיור כבר הודח.

ניר אורבך: אופיר, לקחת את הקמפיין של סטרוק ורוטמן?

אופיר כץ: הוא לא נכון?

ניר אורבך: הוא לא נכון.

אופיר כץ: אז מה האמת?

ניר אורבך: אני אשלח לך.

משה גפני: אבל את הרב ולר מדיחים.

ניר אורבך: דיברנו על הרב הראשי.

משה גפני: הוא ידיח את הרב הראשי.

משה גפני: כל ההתנהלות, חבל על הזמן.

ינון אזולאי: אפשר לשאול שאלות?

אלכס קושניר: כן, בבקשה.

ינון אזולאי: תודה.

ינון אזולאי: אני משתדל לא לדבר בלי רשות.

ינון אזולאי: תודה רבה, אלכס.

אלכס קושניר: בבקשה, ינון.

ינון אזולאי: תכנית 04-51-01.

ינון אזולאי: מטרת השינוי, חמישה שיאי כוח אדם.

ינון אזולאי: מאיפה אתם לוקחים אותם?

טל שחם: מהמשרד לשיתוף פעולה אזורי.

טל שחם: כמו שאמרתי, בהעברה של מינהלת הדרוזים והצ'רקסים.

ינון אזולאי: ומה תעשו איתם?

טל שחם: המינהלת נשארת תחת משרד ראש הממשלה.

ינון אזולאי: כלומר, מעבירים את המינהלת.

ינון אזולאי: המשרד לשיתוף פעולה אזורי קיים.

טל שחם: כן.

ינון אזולאי: ועד עכשיו המינהלת הייתה תחתיו?

טל שחם: כן.

ינון אזולאי: למה הוציאו אותה?

טל שחם: בהתאם להחלטת ממשלה.

ינון אזולאי: איזה חיים קלים יש לכם.

משה גפני: אני כבר לא שואל.

משה גפני: מה זה הממשלה הזאת?

רות וסרמן לנדה: בתקופת הממשלה הקודמת המינהלת הזאת עברה הרבה פעמים ממשרד ראש הממשלה.

רות וסרמן לנדה: זה פשוט שוב עובר.

ינון אזולאי: לפחות תנו להם חופשי חודשי.

רות וסרמן לנדה: אני בעד.

ינון אזולאי: תכנית מספר 41-51-03.

ינון אזולאי: השר לשירותי דת מתן כהנא פיטר את ראש מערך הגיור, הרב משה ולר.

ינון אזולאי: אני לא יודע אם אתה האיש שאמור לענות לי על השאלה.

ינון אזולאי: האם בכלל יש לו סמכות לפטר?

משה גפני: האם הוא מופקד על זה?

ינון אזולאי: יש כאן יועץ משפטי של משרד ראש הממשלה?

אלכס קושניר: לא.

טל שחם: הנציג שלנו במשרד ראש הממשלה היא דורית, התקציבאית של משרד ראש הממשלה.

משה גפני: הוא שואל שאלה נכונה.

אלכס קושניר: גם התקציבאית לא יודעת לענות על השאלה הזאת.

משה גפני: אבל זאת שאלה.

אלכס קושניר: אם הוא פועל לפי הסמכות, הוא יפוטר.

אלכס קושניר: אם הוא פועל שלא לפי הסמכות, הוא לא יפוטר.

משה גפני: אתם יודעים לענות לנו?

ינון אזולאי: חשבתי שאם השר פועל שלא בסמכות, הוא יפוטר.

ינון אזולאי: זה נשמע לי יותר הגיוני שזה יהיה כך.

משה גפני: שייתנו תשובה.

ינון אזולאי: הם לא נותנים תשובה.

משה גפני: אתם צירפתם כאן חוות דעת של היועצת המשפטית של משרד ראש הממשלה.

משה גפני: אפשר לשאול אותה אם יש לו סמכות לפטר?

דרורית שטיינמץ: נבדוק את זה.

דרורית שטיינמץ: אני לא יודעת לענות לך כרגע.

משה גפני: את יכולה לברר?

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: זה לא במסגרת תפקידה ולא במסגרת סמכותה.

אלכס קושניר: אתם רוצים לפנות ליועצת המשפטית, היא מאוד מאוד זמינה.

משה גפני: אנחנו רוצים לקבל כאן תשובה והיא יכולה לברר את זה.

אלכס קושניר: היא לא מוסמכת לתת תשובה.

משה גפני: היא לא צריכה להיות מוסמכת.

משה גפני: היא צריכה להביא תשובה מהיועצת המשפטית שנתנה כאן חוות דעת על ההעברות האלה.

אלכס קושניר: כן, אבל היא לא נתנה חוות דעת לזה.

אלכס קושניר: אם השר לשירותי דת מחליט שהוא עושה את זה, זה אומר שהוא בדק האם זה בסמכותו או לא.

משה גפני: אני רוצה לדעת.

משה גפני: בשביל מה יש פיקוח של הכנסת?

משה גפני: אני מבקש שיגידו מטעם היועצת המשפטית של משרד ראש הממשלה האם יש סמכות או לא.

אלכס קושניר: לא במסגרת העברות תקציביות.

משה גפני: אוי, נו, באמת.

משה גפני: מה המסגרת?

אלכס קושניר: ינון, תמשיך.

אופיר כץ: ינון, באיזה סעיף אתה?

אופיר כץ: יש לי שאלה ל-04.

ינון אזולאי: אני עכשיו ב-04.

ינון אזולאי: אתה רוצה לשאול את השאלה שלך?

אופיר כץ: כן.

אופיר כץ: אני רואה שיש כאן

אופיר כץ: תקצוב של 500 אלפי שקלים עבור מוסדות בן גוריון.

ינון אזולאי: נגעת בנקודה.

אופיר כץ: מה זה מוסדות בן גוריון, למה זה הולך לשם ולמה למשל לא מתקצבים גם את המרכז למורשת בגין?

ינון אזולאי: או ז'בוטינסקי.

טל שחם: לראש הממשלה לשעבר בן גוריון יש שני מוסדות הנצחה, האחד הוא מכון מורשת והשני בית בן גוריון בתל אביב.

טל שחם: מדובר בהעברה של חצי מיליון שקלים כספים קואליציוניים.

אופיר כץ: עבור מה?

אופיר כץ: זה משהו שהמכונים היו צריכים?

אופיר כץ: שיפוץ או משהו?

טל שחם: כן.

אופיר כץ: למה גם המרכז למורשת בגין לא מקבל?

טל שחם: כמו שאמרתי, אלה כספים קואליציוניים שניתנו במסגרת החלטת הממשלה.

אופיר כץ: בכספים הקואליציוניים נתנו?

משה גפני: עוד מעט אני אתעורר באמצע הלילה ואני אגיד כספים קואליציוניים.

משה גפני: כספים קואליציוניים של מי?

טל שחם: כחול לבן.

טל שחם: חצי מיליון שקלים של כחול לבן.

אופיר כץ: אין כספים קואליציוניים לטובת מרכז מורשת בגין?

רות וסרמן לנדה: כמו החוק של איתן גינזבורג במליאה, בעצם הרעיון הוא לשרש ולהעמיק את המורשת.

אופיר כץ: אם להעמיק, למה לא להעמיק גם את מרכז מורשת בגין?

רות וסרמן לנדה: יש הרבה מאוד אנשים שכדאי להעמיק את המורשת שלהם אבל בכספים הקואליציוניים המוגבלים שהיו, איתן בחר להנציח את מייסד המדינה.

רות וסרמן לנדה: זאת הייתה בקשתו.

רות וסרמן לנדה: הצבענו על זה ברוב מכריע.

אופיר כץ: אף אחד מהקואליציה לא חשב על מרכז מורשת בגין?

ולדימיר בליאק: ואתם דאגתם?

ניר אורבך: אני כמעט בטוח שהיה משהו למרכז מורשת בגין.

אופיר כץ: אני לא זוכר שנתקלנו בזה כאן.

רות וסרמן לנדה: זה קיים.

ינון אזולאי: אם צריך, יביאו עוד כספים קואליציוניים.

ינון אזולאי: מה הבעיה?

משה גפני: במסגרת הכספים שעוברים במהלך הדיונים האלה, האם העבירו גם למורשת בגין?

אלכס קושניר: אתם יודעים לענות?

טל שחם: כן.

טל שחם: התשובה היא לא.

רות וסרמן לנדה: גם למיטב ידיעתי לא.

אלכס קושניר: את יודעת מה קורה באגף התקציבים?

אלכס קושניר: מה זה למיטב ידיעתך?

אלכס קושניר: רק כחול לבן מעבירה כספים?

רות וסרמן לנדה: לא.

רות וסרמן לנדה: אני יודעת שספציפית בבקשה הזו איתן ביקש שזה יועבר למוסדות בן גוריון.

משה גפני: אנחנו נמצאים בוועדה ולא פילוסופיה.

משה גפני: כאן עובר כסף ומצביעים בעד, נגד וכולי.

משה גפני: באגף התקציבים אומרים שהועבר כסף למורשת בן גוריון ולא הועבר למורשת בגין.

אופיר כץ: ניר, אתה לא יכול לעשות עם זה משהו עד סוף היום?

אופיר כץ: בוא נתקצב אותם.

אופיר כץ: נדאג שעוד תלמידי ישראל יגיעו למרכז למורשת בגין ונעזור להם.

אלכס קושניר: אפשר להתקדם לנקודה הבאה?

ינון אזולאי: כן.

אלכס קושניר: אתם רוצים התייעצות סיעתית או שיש לכם עוד שאלות?

אופיר כץ: כל הזמן מדברים ונואמים לנו כמה הם חשובים אבל בפועל כשאפשר לעזור בכסף, שוכחים אותם.

אופיר כץ: הקואליציה הזאת גדולה רק בדיבורים.

ינון אזולאי: תכנית 04-55-108.

ינון אזולאי: אנחנו צריכים שם עוד תקציב לעובדים?

טל שחם: איזה תכנית?

ינון אזולאי: 04-45-108.

אלכס קושניר: הסייבר הלאומי.

ינון אזולאי: זה הסייבר הלאומי של באר שבע?

טל שחם: זה מערך הסייבר הלאומי.

טל שחם: הוא יושב תחת משרד ראש הממשלה.

ינון אזולאי: איפה הוא יושב?

טל שחם: פיזית?

טל שחם: אני לא בטוח.

ינון אזולאי: אלכס, זה לא מה שיש בבאר שבע?

אלכס קושניר: אני לא יודע.

אלכס קושניר: כתוב כאן אבל בטח יש להם כמה סניפים.

ינון אזולאי: למה אתם צריכים את הכסף?

טל שחם: בהתאם להחלטת ממשלה 625 מיום 14 בנובמבר 2021 לצורך פיתוח אקו סיסטם מקומי במרחב קריית הסייבר בעיר באר שבע.

ינון אזולאי: ושם יש גם תוספת של כוח אדם?

ינון אזולאי: אם יש לכם שיא כוח אדם, אפשר להעביר אותם מהמשרד שסגרו.

טל שחם: לשם עובר הכסף.

טל שחם: לא עובר כוח אדם.

טל שחם: עוברים 2.5 מיליון שקלים.

משה גפני: הסייבר הוא גם הסכם קואליציוני?

טל שחם: לא.

אלכס קושניר: זאת החלטת ממשלה.

משה גפני: אבל בלי קואליציוני.

אלכס קושניר: בלי הסכם קואליציוני.

ינון אזולאי: תכנית 04-51-10.

ינון אזולאי: שלשום הייתה פנייה – נדמה לי שאפילו היו שתי פניות – עבור תחזוקת הכותל.

ינון אזולאי: אותן מלים.

טל שחם: תהיה אפילו עוד פנייה.

טל שחם: הסיבה היא שמדובר באיגום של החלטת ממשלה וכל משרד מעביר בזמן שונה, נותן את האישור ומהיכן להעביר את הכסף כדי ליישם את החלטת הממשלה.

טל שחם: אנחנו רוצים לקדם את הפניות כמה שיותר מהר וכל פעם שיגיע מקור ואישור ממשרד מסוים להעביר את הכסף, אנחנו נעביר את הפנייה.

ינון אזולאי: זה כסף קואליציוני?

טל שחם: פה יש 6 מיליון כסף קואליציוני.

ינון אזולאי: על מה?

טל שחם: עבור תחזוקה.

אופיר כץ: של מי הכסף הקואליציוני?

טל שחם: של ימינה.

משה גפני: איך זה יכול להיות?

משה גפני: כבר אין להם כסף.

ינון אזולאי: ה-6 מיליון האלה לתחזוקה, וראינו אתמול עוד כמה מיליונים, ואתה אומר שיש עוד פנייה, אני לא מבין.

ינון אזולאי: לתחזוקה גם צריך כסף קואליציוני?

ינון אזולאי: אני לא מבין למה חסר.

ינון אזולאי: קרן מורשת הכותל, הרי היא מתוקצבת גם מתרומות וגם מתקציב של המשרד.

ינון אזולאי: למה צריך להוסיף כסף קואליציוני?

ינון אזולאי: תחזוקה היא כמו תחזוקה של משרד.

טל שחם: אני אחדד.

טל שחם: בתחזוקה מדובר לא על הפיתוח, לא על החפירות עצמן מתחת לכותל.

טל שחם: הפרויקטים עליהם מדובר, זה גידול בפעולות בבר-מצווה ולאור ההחלטה על שיפוץ גשר המוגרבים.

משה גפני: המדינה עומדת על הסכם קואליציוני.

משה גפני: נקודה.

ינון אזולאי: תכנית 04-52-03.

אופיר כץ: לפני כן יש לי שאלה.

אופיר כץ: לשכת העיתונות, 111.

אופיר כץ: לשכת העיתונות הממשלתית, זה אומר גם הפרסומים?

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: זה לא לפ"ם.

ינון אזולאי: תכנית 04-52-03.

ינון אזולאי: יש שם הסכמים קואליציוניים?

טל שחם: לא.

טל שחם: השנה אין.

טל שחם: במשרד התפוצות השנה אין.

ינון אזולאי: לי זכור שהשנה כן היה.

אלכס קושניר: כנראה ב-2022.

ינון אזולאי: סליחה.

ינון אזולאי: בערך בכמה מדינות בעולם הפרויקט הזה קיים?

אופיר כץ: הפרויקטים שמתקיימים בבתי ספר יהודיים ובקמפוסים, לא עושה את הזה משרד החוץ, מה שהיה פעם המשרד לנושאים אסטרטגיים?

יום טוב רענן: ראש מטה מנכ"לית משרד התפוצות.

יום טוב רענן: מדובר בפרויקטים בפריסה בין-לאומית רחבה.

יום טוב רענן: פרויקט הקמפוסים עובד בלמעלה מ-400 קמפוסים ברחבי העולם, בכל רחבי העולם.

יום טוב רענן: ... יונייטד עובד במאות בתי ספר ברחבי העולם, בכל היבשות.

יום טוב רענן: זה מאוד רחב.

יום טוב רענן: זאת לא פעילות שנעשית במשרד החוץ.

יום טוב רענן: משרד החוץ מורכב מדיפלומטיה ואנחנו ממוקדים בפעילות של חינוך וזהות.

אופיר כץ: אבל גם משרד החוץ עובד בקמפוסים, לא?

יום טוב רענן: יש להם עבודה של הסברה ישראלית בקמפוסים.

יום טוב רענן: אנחנו עושים פעילות לחיזוק הקשר עם ישראל והזהות היהודית.

יום טוב רענן: אלה עולמות אחרים.

ינון אזולאי: איך מתמודדים עם ההתקפות האנטישמיות שקורות בזמן האחרון?

ינון אזולאי: המשרד מופקד על זה, לא?

יום טוב רענן: המשרד מופקד גם על תחום המאבק באנטישמיות, נושא מאוד מאוד מורכב במיוחד לנוכח העלייה.

יום טוב רענן: אני מאמין שבסוף ינואר יפורסם הדוח השנתי על מצב האנטישמיות בעולם.

יום טוב רענן: יש מגוון של פעילויות וגם שיתופי פעולה עם משרדים אחרים.

ינון אזולאי: תכנית 04-53-01, הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

ינון אזולאי: יש שם 37 שיאי כוח אדם.

ינון אזולאי: מה קרה?

טל שחם: אלה עובדים קיימים.

טל שחם: אין כאן כל שינוי מהותי.

טל שחם: התכנית השנייה, 04-53-02, גם היא תכנית של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה והיא נקראת ביצוע סקרים חיצוניים.

טל שחם: משם מגיעים התקנים האלה אבל אלה עובדים שכבר מועסקים בלמ"ס ועכשיו הם עוברים שינוי ארגוני אצלם.

טל שחם: סקרים שעד היום היו זמניים, עכשיו הם הופכים להיות סקרים קבועים.

ינון אזולאי: לצורך העניין, בשנה הבאה לא נראה את ה-37 תקנים אלה?

טל שחם: לא.

טל שחם: בשנה הבאה הם כבר בבסיס.

משה גפני: או שמישהו יביא את זה בהסכם קואליציוני.

ינון אזולאי: יש מצב להביא גם את ראש הממשלה אולי בהסכמים קואליציוניים.

ינון אזולאי: פעם אחרונה שהלמ"ס פרסמה את המדד שלה בסוציו, זה היה ב-2018, אם אני לא טועה.

אלכס קושניר: נראה לי ב-2017.

משה גפני: על מה אתה מדבר?

ינון אזולאי: אני מדבר על פרסום המדד החברתי כולל פערים ואני שואל לגבי הפערים.

טל שחם: אליסף ורמן הוא נציג הלמ"ס.

ינון אזולאי: מ-2018 אני רוצה לשאול את השאלה הזאת.

ינון אזולאי: תגיד לי בבקשה, מתי בפעם האחרונה היה סקר מדד הסוציו מבחינת הערים, יישובים, שכונות.

אליסף ורמן: הפרסום של המדד החברתי-כלכלי, אנחנו מפרסמים אותו באופן שוטף.

אליסף ורמן: זה לא סקר אלא זאת פעולה מינהלית.

אליסף ורמן: הנתונים ל-2019 כבר קיימים באתר של הלמ"ס ואפשר להוריד אותם.

אליסף ורמן: אנחנו עכשיו עובדים על השנים הבאות.

אליסף ורמן: אנחנו מקבלים נתונים מהרשויות המקומיות ותמיד הם מתקבלים בעיכוב עד סגירת דוחות כספיים.

אליסף ורמן: תמיד יש דיליי מובנה.

ינון אזולאי: אני אגיד לך למה אני שואל.

ינון אזולאי: אתה בטח מכיר את זה שיש ערים ברמה סוציו 8 אבל השכונות ברמה סוציו 6 או 4 או 2.

ינון אזולאי: בעבר, נראה לי שבשנת 2018, הוצאתם - על פי בקשה של משרד הפנים או משרד נגב גליל - פילוח של אזורים ושכונות.

אליסף ורמן: החלוקה לפי שכונות כבר קיימת באתר והיא זמינה, כל עיר ממש לפי רמה של רחובות.

ינון אזולאי: מתי זה נעשה בפעם האחרונה?

אליסף ורמן: בשנת 2019.

ינון אזולאי: עירייה שעכשיו עושה פינוי-בינוי, שכונה שהייתה חלשה, ובונה שם מגדלי יוקרה, כך שהשכונה משכונת עוני הופכת להיות שכונה שהסוציו שלה עלה.

ינון אזולאי: הם יכולים לדווח לכם ואתם מעדכנים במיידי?

אליסף ורמן: זה לא עובד במיידי אבל יש לנו שיח שוטף עם הרשויות ואנחנו כל הזמן מקבלים מהרשויות נתונים שמתעדכנים, היתרי בנייה, מחלקות לתכנון ובנייה, ועדות תכנון ובנייה ברשויות המקומיות, דיווחי ארנונה.

אליסף ורמן: יש לנו שיח שוטף כל הזמן.

אליסף ורמן: ברגע שיש פנייה מרשות, אנחנו בודקים את הנתונים ואם יש צורך, במידת הצורך, אנחנו מתקנים את הנתונים.

ינון אזולאי: אני מבין שזה מפורסם פעם בשנתיים.

אליסף ורמן: כן.

ינון אזולאי: בשנת 2019 יצא פעם אחרונה.

ינון אזולאי: אתם מוציאים פעם בשנתיים.

אליסף ורמן: נכון.

אלכס קושניר: אני רוצה לעבור להצבעה.

אלכס קושניר: התייעצות סיעתית.

משה גפני: רגע.

משה גפני: תקציב מפקד האוכלוסין, יש כאן תקציב לכך?

טל שחם: השנה זאת רק הרשאה.

טל שחם: הרשאה להתחייב.

משה גפני: כמה?

טל שחם: 38 מיליון.

אלכס קושניר: יוצאים להתייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: נחזור להצבעה בשעה 14:39.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על פנייה מספר 158-156, משרד ראש הממשלה.

אלכס קושניר: מי בעד? מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושרה

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

ינון אזולאי: רוויזיה.

אלכס קושניר: יש רוויזיה.

אלכס קושניר: פנייה מספר 137-136, משרד האוצר.

יובל צפריר: אגף תקציבים.

יובל צפריר: שר האוצר מבקש את אישורה של ועדת הכספים להעברת סכום של מיליון וחצי אלפי שקלים מסעיף 04 לסעיף 47.

יובל צפריר: כמו כן מבקש שר האוצר את אישורה של ועדת הכספים להעברת סכום של מיליון וחצי מסעיף 47 לסעיף 05 כמפורט בתכניות הבאות.

משה גפני: בחודשים האלה העברנו כל כך הרבה כסף לאוצר.

יובל צפריר: הפנייה נועדה לתקצוב סך של מיליון וחצי בהוצאה כחלק מהעברת שירותי המחשוב הממשלתיים להתבסס על טכנולוגיית ענן - מה שנקרא פרויקט נימבוס - ובנוסף ביצוע שינויים פנימיים בתקציב המשרד.

יובל צפריר: מטה משרד האוצר – סך של 6,360 אלפי שקלים עבור פרויקטי פיתוח של מערכות מידע.

יובל צפריר: אגף החשב הכללי – 4,056 אלפי שקלים למימון הסדר ארוחות של עובדי המדינה בהתאם לקצב ביצוע בפועל.

יובל צפריר: פעולות בחוץ לארץ – תכנית 05-51-08 – סך של 1,458 אלפי שקלים עבור הוצאות תפעול הנציגויות בחוץ לארץ.

יובל צפריר: תכנית 05-51-11 – מינהל הדיור והרכש הממשלתי – מיליון וחצי.

יובל צפריר: סך של מיליון וחצי למשרד ראש הממשלה עבור יישום פרויקט נימבוס.

ינון אזולאי: מהיכן מגיע הכסף הזה?

ינון אזולאי: מתוך המשרד?

יובל צפריר: כן.

ינון אזולאי: בתכנית 05-51-01 מפורט שיש בה גם אבני דרך.

ינון אזולאי: תגידו לי למה זה הולך.

ינון אזולאי: בדברי ההסבר בהרחבה כתוב שהתכנית הזאת היא עם אבני דרך.

ינון אזולאי: מה יש בתכנית הזאת שהיא צריכה אבני דרך?

יובל צפריר: אני אציג ולאחר מכן אפרת שהיא התקציבנית של המשרד תשלים.

יובל צפריר: כשאנחנו מתקצבים פרויקטי מחשוב, אנחנו לא מתקצבים מראש את הכול אלא על פי תקציב ביצוע בפועל במזומן.

ינון אזולאי: כמה סך הכול יש בפרויקט הזה?

יובל צפריר: זה עבור כמה פרויקטי מחשוב.

אפרת תבור: תקציבאית האוצר.

אפרת תבור: כעיקרון משרד האוצר עושה הרבה פרויקטים במערכות מידע.

ינון אזולאי: זה של המשרד או של משרדים אחרים?

אפרת תבור: של המשרד.

אפרת תבור: של משרד האוצר.

אפרת תבור: יש הרבה פרויקטים חשובים, במיוחד בתקופת הקורונה, שהמשרד ביצע.

משה גפני: מה למשל?

אפרת תבור: לדוגמה, יש את המחשבונים של שוק ההון שזה משהו שהמשרד ביצע.

משה גפני: למה את מדגישה את הקורונה בעניין הזה?

משה גפני: ככה זה בכל מקרה.

אפרת תבור: כן.

אפרת תבור: אבל אני אומרת שבקורונה הוצאות המחשוב עלו בגלל שאנשים עובדים מהבית, בגלל שצריך יותר תמיכה בחיבור.

ינון אזולאי: אלה הוצאות שעולות כל חודש יותר או שזה חד פעמי?

אפרת תבור: לא.

אפרת תבור: זה שנתי.

אפרת תבור: צריך יותר רישיונות של עבודה מהבית.

ינון אזולאי: אני מבין מה אפרת אומרת.

ינון אזולאי: היא אומרת שבקורונה זה עלה יותר כי עובדים מהבית.

ינון אזולאי: אני שואל האם בסופו של דבר עלות העבודה מהבית לא עולה לנו יותר אם אתה צריך לפתח כל מיני תוכנות בסכומים כאלה?

יובל צפריר: בשלב הראשוני אתה רוכש.

ינון אזולאי: אתה מדבר על ההקמה.

יובל צפריר: בהקמה זה פרויקט הפיתוח ולאחר מכן יש איזשהו סכום כסף שבדרך כלל הוא עבור רישיונות ותחזוקה.

ינון אזולאי: אבל עדיין זה יותר משתלם לעבוד מהבית.

אפרת תבור: בסוף עושים את מערכות מידע יותר יעילות ויותר אפקטיביות.

ינון אזולאי: בסופו של דבר גם מערכות המידע מחליפים אותנו.

אפרת תבור: לא.

אפרת תבור: בסוף אי אפשר להחליף אותנו.

אלכס קושניר: מערכות מידע בהחלט יכולות לייעל את העבודה של המשרד בנושא של הגשת פניות תקציביות לוועדת הכספים.

ינון אזולאי: יש את הגברת המודעות לעבור בין הבנקים.

אפרת תבור: נכון.

ינון אזולאי: מה זה?

אפרת תבור: אנחנו עושים עכשיו קמפיין מאוד מאוד חשוב לידיעת הציבור על המעבר.

ינון אזולאי: התכנית החדשה שאפשר לעבור עם אותו מספר חשבון.

ינון אזולאי: ניוד המספר.

אפרת תבור: כן.

ינון אזולאי: אגב, זה בשיתוף הבנקים?

יובל צפריר: לא.

יובל צפריר: זה בשיתוף בנק ישראל.

ינון אזולאי: מה עלות התכנית הזאת?

אפרת תבור: 3 מיליון שקלים.

יובל צפריר: פרסום.

יובל צפריר: אנחנו מדברים כאן רק על הפרסום.

יובל צפריר: התקציב שאתה רואה כאן, זה רק הפרסום.

משה גפני: מה זה הארוחות של עובדי המדינה?

ינון אזולאי: רגע.

ינון אזולאי: אני מגיע לזה.

ינון אזולאי: אתה רוצה לשאול עכשיו?

משה גפני: לפי הסדר שלך אבל אל תשכח את הארוחות.

אלכס קושניר: אתם רוצים הפסקת אוכל?

משה גפני: לא.

משה גפני: אנחנו רוצים לדעת מי אוכל במשרד האוצר כל כך הרבה.

ינון אזולאי: ההוצאות של החשב לגבי פרישה, פיטורים, פנסיה, על מה ההוצאות האלה?

אפרת תבור: הוצאות פרישה של עובדים.

ינון אזולאי: של כל עובדי המדינה או רק של האוצר?

אפרת תבור: רק של משרד האוצר.

ינון אזולאי: תכנית 05-51-04.

ינון אזולאי: זאת לא הוצאה שחלק ממנה מותנית בהכנסה?

אפרת תבור: לא.

ינון אזולאי: בארוחות יש השתתפות של העובד.

אפרת תבור: נכון.

משה גפני: מה זה 4 מיליון שקלים למימון הסדר הארוחות של עובדי המדינה?

משה גפני: בהתאם לקצב הביצוע בפועל.

אפרת תבור: היקף סבסוד ארוחות לעובדי מדינה עולה כ-80 מיליון שקלים בשנה.

משה גפני: מה זה סבסוד הארוחות?

אפרת תבור: עובדי מדינה מקבלים סבסוד של 17 שקלים לארוחה.

משה גפני: רק משרד האוצר?

יובל צפריר: לא.

יובל צפריר: כל עובדי המדינה.

ינון אזולאי: זה התחיל ב-2016 או ב-2017.

משה גפני: אני עכשיו מבולבל לגמרי.

אלכס קושניר: חבר הכנסת גפני, אני אסביר לך.

אלכס קושניר: זה מאוד פשוט.

אלכס קושניר: זה אגף החשב הכללי באמצעותו המדינה מסבסדת ארוחות לעובדי מדינה, 17 שקלים לכל ארוחה.

משה גפני: זה מצוין.

משה גפני: למה לא כל משרד?

אלכס קושניר: עבור כל המשרדים.

ינון אזולאי: הוא שואל למה זאת לא פנייה משרדית.

ינון אזולאי: למה משרד האוצר מסבסד את כולם.

משה גפני: למה בכל הדברים האחרים לכל משרד יש את התקציב שלו?

משה גפני: משרד האוצר השתלט על הארוחות.

אלכס קושניר: נראה לי שיש לנו כאן תשובה לשאלה הזאת.

אפרת תבור: אני אסביר.

אפרת תבור: החשב הכללי מהווה מסלקה.

אפרת תבור: הוא מקבל כסף מהמשרדים והוא משלם.

אפרת תבור: החשב הכללי מהווה מסלקה כספית לכל ההסדר הזה.

אפרת תבור: מי שמשלם, כל משרד משלם עבור העובדים שלו.

יובל צפריר: המשרדים משלמים עבור העובדים שלהם.

משה גפני: אני שואל את מה שאנחנו כאן עושים כל הזמן.

משה גפני: אתם משרד האוצר, הרפרנטים, מבקשים להעביר תקציבים למשרדי הממשלה השונים לאלף ואחד נושאים ולכל משרד יש את התקציב שלו.

משה גפני: למה בנושא הארוחות זה החשב הכללי?

משה גפני: למה זה לא חלק מתקציב המשרד?

משה גפני: משרד העבודה והרווחה, יש לו כך וכך עובדים, את זה הוא מממן מתקציבו.

משה גפני: למה אתם מביאים את זה?

משה גפני: מה השתלטתם על הארוחות של עובדי המדינה?

יובל צפריר: הוא אכן משלם.

יובל צפריר: כל משרד משלם.

יובל צפריר: הוא מעביר את זה לחשב הכללי והחשב הכללי, בהתקשרות מול הספק, מרכז ומעביר את הכסף באופן מרוכז.

יובל צפריר: זה רק עניין תפעולי.

יובל צפריר: מבחינה תקציבית, כל משרד רואה את העלות.

ינון אזולאי: אגב, זאת לא הוצאה מותנית בהכנסה.

ינון אזולאי: לעובד יש השתתפות.

משה גפני: אלכס, אני רק רוצה שתדע שיש כאן דבר שכן צריך להבין אותו.

משה גפני: יכול להיות שאני לא מבין.

אלכס קושניר: נראה לי שהכול מובן.

משה גפני: לא מובאים לכאן על ידי משרד האוצר כל מיני נושאים שהם בהסדר כללי של החשב הכללי.

אלכס קושניר: הרב גפני, אתה סתם מתעקש.

אלכס קושניר: בסך הכול אגף התקציבים משמש כמסלקה.

אלכס קושניר: זה הכול.

ינון אזולאי: הוא לא מתעקש על שניצל או על בשר.

ינון אזולאי: הוא מתעקש על המהות.

אלכס קושניר: אני בטוח שאגף החשב הכללי לא לוקח עמלות על זה.

משה גפני: בממשלה יש דברים יותר גרועים.

ינון אזולאי: תכנית 05-51-11.

ינון אזולאי: הדיור הממשלתי.

ינון אזולאי: עבור מה זה?

ינון אזולאי: מה זאת תכנית ה-נימבוס?

יובל צפריר: פרויקט נימבוס זה פרויקט ממשלתי למעבר לענן ציבורי.

יובל צפריר: כלומר, במקום שהממשלה תאפסן את כל המידע הדיגיטלי שלה בשרתים פיזיים, עוברים למחשוב ענן.

יובל צפריר: זכו בזה חברות חיצוניות והפרויקט מתניע ממש בשנים אלו, 2022-2021.

יובל צפריר: יחידת מינהל הרכש בתוך אגף החשב הכללי היא זאת שכתבה ופרסמה את המכרז הרוחבי הזה לכלל הממשלה.

יובל צפריר: לכן התקציב נועד לאפשר לה יכולת לתת מעטפת ותמיכה יותר טובה למכרז המרכזי הזה.

ינון אזולאי: זה של כל המשרדים?

יובל צפריר: כן.

יובל צפריר: כל המשרדים.

ינון אזולאי: מה עלות הפרויקט הזה?

יובל צפריר: בהבשלה מלאה, תוך חמש שנים, יהיה 750 מיליון שקלים אבל לא דרך החשב הכללי.

יובל צפריר: החשב הכללי מקבל עכשיו כסף רק עבור התמיכה במשרדים ולא עבור פרסום הפרויקט.

ינון אזולאי: כל משרד ישלם עבור זה בנפרד.

יובל צפריר: נכון.

אופיר כץ: איזה משרדים ממשלתיים עדיין עובדים מתל אביב?

יובל צפריר: אני לא יודע.

אופיר כץ: הייתה החלטה שכולם יעברו לירושלים.

יובל צפריר: נכון.

יובל צפריר: היא עדיין לא בוצעה.

יובל צפריר: יש תהליך של מעבר לירושלים.

יובל צפריר: אני יכול לבדוק.

ינון אזולאי: יש את משרד החקלאות, נגב וגליל, הספורט.

אופיר כץ: מה הסטטוס שלהם?

אופיר כץ: מתי הם יעברו?

יובל צפריר: אני יכול לבדוק ולהחזיר תשובה לוועדה.

ינון אזולאי: התייעצות בבקשה.

אלכס קושניר: תתייעץ עד שעה 14:56.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על פנייה מספר 137-136, משרד האוצר.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושרה

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

ינון אזולאי: רוויזיה.

אלכס קושניר: יש רוויזיה.

אלכס קושניר: אנחנו עוברים להצביע על הרוויזיות.

אלכס קושניר: רוויזיה על פנייה מספר 135, רשות האוכלוסין וההגירה.

ינון אזולאי: יש את הסיפור של העובדים הזרים לסיעוד ואמרנו שקיים מחסור גדול.

ינון אזולאי: עדיין אין פתרון עם כל מה שעשו ועושים, ואני אמרתי שעושים הרבה.

ינון אזולאי: עדיין אנחנו במחסור ולכן אני חושב שהעניין הזה צריך להיפתר ואני מבקש לפתוח את הרוויזיה.

אלכס קושניר: מי בעד קבלת הרוויזיה על פנייה מספר 136, רשות האוכלוסין וההגירה?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: הרוויזיה לא נתקבלה

אלכס קושניר: הרוויזיה לא התקבלה.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: רוויזיה על פנייה מספר 138, משרד האנרגיה.

ינון אזולאי: אופיר, רוצה לנמק את 138?

ינון אזולאי: תאגידי המים.

אופיר כץ: תנמק אתה.

ינון אזולאי: אני אנמק.

ינון אזולאי: הייתה התחייבות בממשלה עוד בתקופתו של איציק שמולי.

ינון אזולאי: היה חוק לפיו מקצצים 50 אחוזים מתאגידי המים.

ינון אזולאי: היו 60 ומשהו ואמרו שיקצצו 50 אחוזים.

ינון אזולאי: אני לא יודע אם קיצצו אפילו 10 אחוזים, אבל התאגידים עדיין קיימים.

ינון אזולאי: מי שמשלם את המחיר בעליית מחירי המים, אלה הם האזרחים שאנחנו חלק מהם אבל הבעיה היא לא אנחנו אלא אותם אזרחים חלשים שעליית מחירי המים פוגעת בהם כל פעם מחדש.

ינון אזולאי: החוק לא מיושם.

ינון אזולאי: אלכס, אני אומר לך את זה לא רק לגבי הממשלה הזאת אלא גם על הממשלה הקודמת וזו שלפניה.

ינון אזולאי: היה חוק לצמצום תאגידי המים ב-50 אחוזים.

ינון אזולאי: אי אפשר להמשיך במצב הזה של עליית מחירי המים.

ינון אזולאי: אנחנו מכירים גם את מחירי החשמל.

ינון אזולאי: כאן מעבירים, מעבירים, מעבירים אבל בסופו של דבר לאותן שכבות חלשות לא מעבירים.

ינון אזולאי: לכן אני חושב שאחריות הוועדה היא להצביע בעד פתיחת הרוויזיה הזאת.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: מי בעד קבלת הרוויזיה על פנייה מספר 138, משרד האנרגיה?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: הרוויזיה לא נתקבלה

אלכס קושניר: הרוויזיה לא התקבלה.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: רוויזיה על פנייה מספר 208, משרד הביטחון.

ינון אזולאי: הפנייה עם הגרעינים.

ינון אזולאי: כאן אמרנו שהנושא הוא מאוד חשוב.

ינון אזולאי: הבנתי ממך, אלכס, שאתה מכיר מקרוב את גרעיני הנח"ל ואני סומך עליך שזה גם נושא חברתי, מנהיגותי וכול מה שצריך.

ינון אזולאי: תשאל למה הגשנו רוויזיה.

אלכס קושניר: ינון, למה הגשתם רוויזיה על זה?

ינון אזולאי: זה שיתוף פעולה.

ינון אזולאי: הגשתי את הרוויזיה על זה בגלל שלא יכול להיות שאנחנו צריכים להעביר כסף קואליציוני עבור צה"ל.

ינון אזולאי: זה צריך להיות בבסיס.

ינון אזולאי: מגיע להם כל מה שהם מבקשים, במיוחד שהמצב במדינה הוא מצב שברירי.

ינון אזולאי: אין שום סיבה לתת כסף קואליציוני.

ינון אזולאי: תאר לך שניר אורבך לקח מיליון שקלים, שם אותם בתקציב הקואליציוני שלו ומחר הוא עושה סיבוב על הטנק.

ינון אזולאי: זה נראה לך נורמלי?

ינון אזולאי: נבקש לפתוח את הרוויזיה.

אלכס קושניר: קודם כל, בנח"ל אין טנקים.

ינון אזולאי: מה זה משנה?

ינון אזולאי: הוא יבקש.

ינון אזולאי: הוא יגיד כאן ותנו לי שם, כמו שהוא עושה עם הסיבוב של מיליון השקלים.

אלכס קושניר: מי בעד קבלת הרוויזיה על פנייה מספר 208, משרד הביטחון?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: הרוויזיה לא נתקבלה

אלכס קושניר: הרוויזיה לא התקבלה.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: אנחנו עוברים לפניות.

אלכס קושניר: פנייה מספר 153, הוצאות פיתוח אחרות.

טליה ישפה: אגף התקציבים.

טליה ישפה: הפנייה נועדה לתקצב 35 אלף אלפי שקלים בהרשאה להתחייב בהתאם לשימושים הבאים: 30 אלף אלפי שקלים לטובת התקשרות רב שנתית עם הרשות השנייה לתשלום השתתפות המדינה בעלות הפעלת מערך עידן פלוס בהתאם לקבוע בחוק הפקת שידורים באמצעות תחנות ספרתיות.

טליה ישפה: 5,000 אלפי שקלים לטובת פיתוח אקו סיסטם, באר שבע בהתאם להחלטת ממשלה 625.

ינון אזולאי: אלה שינויים בתוך משרד האוצר?

טליה ישפה: לא.

ינון אזולאי: אני לא מבין למה קיבלנו הסבר על שני דפים כשעל אחד מהם חתום אסף וסרצוג ועל השני, פנייה תקציבית, שנראה לי שחתום עליה ראש האגף יוגב גרדוס.

ינון אזולאי: פה לא כתוב שר ועל השני כן כתוב שר.

ינון אזולאי: סתם שאלה טכנית.

ינון אזולאי: יש את זה בכמה פניות כאלה.

ינון אזולאי: את מכירה את זה?

משה גפני: זה כדי לבלבל אותך.

ינון אזולאי: זה רק טכני?

ינון אזולאי: לא עושים לי איזה עוקץ כי אני תמים?

ינון אזולאי: בסדר.

ינון אזולאי: תגידי לי בבקשה, לאיזה משרד אנחנו מבקשים?

טליה ישפה: הרשאה ראשונה, ה-30 אלף אלפי שקלים, עבור הרשות השנייה.

ינון אזולאי: אתמול נפל החוק של הרשות השנייה וחשוב לי לשמוע איך אנחנו מעבירים לשם.

טליה ישפה: נעם שרלו בריגה נמצא ב-זום והוא ישמח להשיב.

ינון אזולאי: אופיר, זה השוחד הפוליטי שרצו להעביר אתמול במליאה ומנענו מהם, שלא ילכו לחקירות.

אופיר כץ: את זה מעבירים עכשיו?

ינון אזולאי: בוא נראה מה זה.

ינון אזולאי: היא אומרת שזה לרשות השנייה.

ינון אזולאי: בוא נשמע.

נעם שרלו בריגה: רפרנט תקשורת, אגף התקציבים.

נעם שרלו בריגה: בחוק הפצת שידורים באמצעות תחנות שידור פרטיות נקבע שאוצר המדינה יישא בחלק מההפעלה של מערך הפצת השידורים עידן פלוס שמופעל באמצעות הרשות השנייה.

נעם שרלו בריגה: כל מי שמופץ על ידי המערך - שזה ערוץ רשת, קשת, ערוץ הכנסת, התאגיד וערוץ 20 - נושא בחלק מעלות הפעלת המערך ואוצר המדינה משלים שם סכום קבוע בכל שנה.

נעם שרלו בריגה: הפנייה הזו נועדה לאפשר התקשרות לעוד 6-5 שנים קדימה, התקשרות שמתחדשת כל כמה שנים כאשר המזומן נמצא בבסיס התקציב.

אלכס קושניר: ממתי עובד הסיפור הזה?

נעם שרלו בריגה: התיקון לחוק נעשה בשנת 2018.

ינון אזולאי: לא הבנתי איזה מערך עובד.

אלכס קושניר: דיגיטלי.

אלכס קושניר: הפצת מערך דיגיטלי.

אלכס קושניר: באמצעות רפורמות דיגיטליות.

אלכס קושניר: יש שידור אנלוגי ויש שידור דיגיטלי.

אלכס קושניר: זאת טכניקה.

אלכס קושניר: זאת שיטת ההפצה.

ינון אזולאי: של מי?

ינון אזולאי: של הממשלה?

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: של הערוצים.

ינון אזולאי: למה הממשלה מעבירה?

אלכס קושניר: איך זה מגיע לטלוויזיה שלך?

ינון אזולאי: אין לי טלוויזיה.

אלכס קושניר: לטלוויזיה שלי.

ינון אזולאי: אני לא יודע.

ינון אזולאי: אתה צריך לדעת ולא אני.

אלכס קושניר: אני לא יודע.

אלכס קושניר: אני לא נכנס לתוך הכבל.

ינון אזולאי: למה הממשלה צריכה להעביר 30 מיליון?

אלכס קושניר: תסבירו בבקשה.

ינון אזולאי: לרשות השנייה אין כסף?

ינון אזולאי: הם הרי מקבלים כסף.

ינון אזולאי: אלה תחנות רווחיות.

ינון אזולאי: למה הממשלה צריכה לתת להם תמיכה?

ינון אזולאי: זה לא משהו שהיא משלמת להם אלא היא מעבירה להם את הכסף ואני שואל על מה.

ינון אזולאי: למה היא מעבירה והם לא לוקחים את זה מהפרסומות שלהם?

נעם שרלו בריגה: אני אחדד.

נעם שרלו בריגה: חוק הפצת שידורים באמצעות תחנות שידור ספרתיות קובע שבשביל שהשידורים הבסיסיים יהיו נגישים לכלל אזרחי ישראל, יהיה מערך - - -

אלכס קושניר: התנתקנו.

אלכס קושניר: תעברו לשאלה הבאה.

אלכס קושניר: נחזור אליו אחר כך.

ינון אזולאי: כאשר מפורסמות הערות לציבור ב-30 מיליון השקלים האלה, ההערות הן למה זה בערוץ 12 ולא בערוץ 13 או שיש עוד ערוצים שרוצים מלבד שלושת-ארבעת הערוצים עליהם דיברנו?

ינון אזולאי: ערוץ 14 נמצא בפנים?

אלכס קושניר: ינון, תעבור לתכנית הבאה.

אלכס קושניר: אחר כך תחזור לזה.

ינון אזולאי: תכנית מספר 2.

ינון אזולאי: כמה כסף יש בסך הכול בתכנית הזאת?

ינון אזולאי: עוד פעם סייבר באר שבע.

משה גפני: מי מרוויח מההעברה הזאת?

ינון אזולאי: עוד פעם סייבר באר שבע.

ינון אזולאי: אותה תכנית.

טליה ישפה: במסגרת החלטת הממשלה שעברה ב-14 בנובמבר יש מספר פרויקטים שהמטרה שלהם היא לפתח אקו סיסטם בבאר שבע מתוך הבנה שרק מסה קריטית – כלומר, יצירה של מספר עוגנים בתוך העיר, בתוך מה שנקרא רובע חדשנות – יוכלו באמת לייצר פעילות היי-טק ענפה בעיר.

ינון אזולאי: את זה הבנתי.

ינון אזולאי: לפני דקותיים העברנו סייבר באר שבע, אתמול העברנו סייבר באר שבע.

יובל צפריר: תקציב מערך הסייבר מתוקצב בשני סעיפים נפרדים.

יובל צפריר: התקציב השוטף שלו בסעיף 04 ותקציב הפיתוח שלו בסעיף 83.

יובל צפריר: עכשיו אנחנו מדברים על תכנית הפיתוח בתוך סעיף 83.

יובל צפריר: זו בעצם אותה החלטת ממשלה אבל כאן אנחנו מדברים על תקציב של הרשאה להתחייב עבור הפיתוח.

ינון אזולאי: ומה היה הקודם?

יובל צפריר: מזומן.

משה גפני: מי מרוויח מההעברה הזאת?

ינון אזולאי: סייבר באר שבע.

טליה ישפה: המטרה היא לאפשר התקשרות רב שנתית כדי לפתח אקו סיסטם בעיר.

נירה שפק: חבר'ה, אתם יושבים בוועדה ואתם לא מכירים את התכנית של הורדת צה"ל דרומה?

נירה שפק: פיתוח מרכז סייבר אזורי?

אלכס קושניר: הם שואלים שאלה אחרת.

אלכס קושניר: הם שואלים למה זה מתוקצב מארבעה כיוונים שונים.

נירה שפק: הוא אמר עוד סייבר בבאר שבע.

נירה שפק: לא הבנתי אותך.

נירה שפק: סליחה.

ינון אזולאי: את יושבת כאן בוועדה ולא מבינה אותי?

אלכס קושניר: חזר אלינו נעם.

אלכס קושניר: תענה בבקשה על השאלות.

נעם שרלו בריגה: כמו שהתחלתי לומר קודם, המדינה כהחלטה ערכית אומרת שלא כל אחד צריך לעשות מנוי ל-הוט או ל-יס כדי לקבל את השידורים הבסיסיים ולכן הוקם מערך עידן פלוס שמופץ על ידי הרשות השנייה ומאפשר לכל אזרח במדינת ישראל לקבל את השידורים האלה באמצעות ממיר.

ינון אזולאי: איזה ערוצים מקבלים?

אלכס קושניר: כמה עולה עידן פלוס?

נעם שרלו בריגה: הממיר בחנות, בקנייה חד פעמית, עולה סכום שקרוב ל-100 שקלים.

נעם שרלו בריגה: העלות מאז ואילך היא חינמית.

ינון אזולאי: בכמה ערוצים אפשר לצפות?

נעם שרלו בריגה: הוא יכול לצפות בקשת, רשת, התאגיד, ערוץ הכנסת וערוץ 20.

ינון אזולאי: היום ערוץ 14.

נעם שרלו בריגה: כן.

נעם שרלו בריגה: ערוץ 14.

נעם שרלו בריגה: אני מתנצל.

אופיר כץ: אתם משלמים לערוצי הטלוויזיה?

נעם שרלו בריגה: לא.

נעם שרלו בריגה: הערוצים משלמים בשביל להיות מופצים.

נעם שרלו בריגה: בהעברת החוק הוסכם ש-5 מיליון שקלים מתוך עלות ההפצה שעומדת על כ-36 מיליון שקלים תמומן כל שנה על ידי אוצר המדינה.

אופיר כץ: לא הבנתי.

אופיר כץ: את ה-30 מיליון שקלים משלמים היום הערוצים?

נעם שרלו בריגה: כן.

נעם שרלו בריגה: הערוצים משלמים.

אופיר כץ: עכשיו הם ישלמו 25 מיליון?

נעם שרלו בריגה: לא.

נעם שרלו בריגה: הם משלמים 31 מיליון והמדינה נושאת בעלות של עוד כ-5 מיליון.

אופיר כץ: איך החלוקה של ה-31 מיליון בין הערוצים?

נעם שרלו בריגה: החלוקה כתובה בתוך החוק.

אופיר כץ: זה לא מופיע לנו.

נעם שרלו בריגה: בתוך חוק הפצת שידורים יש את החלוקה בין הגופים המשדרים בהתאם לכמות השטח שהם תופסים במערך כאשר הגופים המדינתיים – ערוץ הכנסת והתאגיד - נושאים בעלות המקום הפנוי שנוצר במערך.

אופיר כץ: מה זאת אומרת נושאים בעלות המקום הפנוי?

נעם שרלו בריגה: זה אומר שאם המערך יודע להפיץ באופן תיאורטי 16 ערוצים, בפועל יש עליו רק 10, התאגיד וערוץ הכנסת ישלמו גם את ה-6 הנותרים.

אופיר כץ: אפשר לשלוח לנו בכתב את החלוקה בין הערוצים?

אלכס קושניר: זה לפי החוק.

אלכס קושניר: צריך להסתכל על החוק.

אופיר כץ: אפשר להעביר לנו את החוק?

אלכס קושניר: תעבירו לנו בבקשה את החוק.

נעם שרלו בריגה: אנחנו נעביר את החוק ואנחנו נעביר גם את התקנות שפורסמו.

אלכס קושניר: אם אתם יכולים לומר תשלומים בפועל, נגיד שלוש שנים אחורה של כל ערוץ.

נעם שרלו בריגה: נעביר את זה.

ינון אזולאי: תודה.

ינון אזולאי: התייעצות.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: חוזרים להצבעה בשעה 15:17.

אופיר כץ: למה שלוש שנים ולא 12 שנים אחורה?

אלכס קושניר: כי זה התחיל מ-2018.

אופיר כץ: כי אתם רגילים על כל דבר 12 שנים אחורה.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על פנייה מספר 153, הוצאות פיתוח אחרות.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושרה

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

ינון אזולאי: רוויזיה.

אלכס קושניר: יש רוויזיה.

אלכס קושניר: פנייה מספר 29, 30, 59, הדיור הממשלתי.

יעל אגמון: רכזת ביטחון באגף התקציבים.

יעל אגמון: הפנייה התקציבית נועדה לתקצוב סך של 57,297 אלפי שקלים בהוצאה והקטנת סך של 556,374 אלפי שקלים בהוצאה מותנית בהכנסה כדי להתאים את התקציב לקצב הביצוע בהתאם להתקדמות הפרויקטים.

יעל אגמון: התקציב מיועד למימוש החלטת ממשלה מספר 2392 מיום 4 בינואר 2015 שעניינה פינוי שטחי מחנות צה"ל מאזורי ביקוש והמשך מעבר אמ"ן ותקשוב לנגב בהם נכללים פרויקטי מעבר צה"ל לנגב והסכם שוה"ם 3.

יעל אגמון: שוה"ם, זה ראשי תיבות של שיווק ופינוי מחנות.

יעל אגמון: אני אעבור על תכנית מספר 2 שהיא התכנית של צה"ל לנגב.

יעל אגמון: בתכנית זו נכללים פרויקטי מעבר צה"ל לנגב בהם העתקת מרבית יחידות חיל המודיעין למתחם ליקית והעתקת מרבית היחידות הטכנולוגיות של אגף התקשוב לפארק הטכנולוגי בצמוד לאוניברסיטת בן גוריון.

יעל אגמון: בינוי קריות ממשלה, 51-07-01, תקצוב של 10,000 שקלים בהוצאה עבור שיפוץ משרדי מרכבה.

יעל אגמון: זאת תכנית שמיועדת לבינויי משרדי הממשלה השונים.

יעל אגמון: תכנית מספר 51-10-02.

יעל אגמון: בתכנית הזאת פרויקטי שוה"ם 3, במסגרתם מבוצעים העתקה ופינוי של מחנות הממוקמים באזורי ביקוש כדי לפנות אותם לדיור, מסחר ותעסוקה.

יעל אגמון: זה כולל פרויקטים כמו פינוי תל השומר, צריפין, השלישות הראשית, שדה דב ועוד כל מיני מחנות שמפורטים בהחלטת הממשלה ומועברים למקומות אחרים.

יעל אגמון: בתכנית הזאת יש שינוי של 7,808 אלפי שקלים בהוצאה והקטנה של 400 אלף ו-3,729 אלפי שקלים בהוצאה מותנית עבור מרכז היערכות של צה"ל כדי להתאים את התקציב לקצב הביצוע של הפרויקט.

אלכס קושניר: לפני שבועיים אישרנו כאן העברה של 10 מיליארד שקלים עבור פינוי ומעבר של קריית המודיעין לנגב.

אלכס קושניר: הפניות האלה קשורות אחת לשנייה?

יעל אגמון: מה שאתם אישרתם זו הייתה הרשאה להתחייב, שזאת בעצם החתימה על כל חוזה ה-PFI של צה"ל לנגב, מעבר אמ"ן לנגב.

יעל אגמון: מה שקורה כאן זה שחוץ מאמ"ן לנגב – אמ"ן לנגב מורכב מקריית המודיעין, שזה מה שאישרתם ועוד כמה פרויקטים קטנים – יש לנו את תקשוב ואת שוה"מ.

יעל אגמון: בסך הכול פרויקטים עם המון כסף, מעל 20 מיליארד שקלים, וכאן פשוט מדובר במימון של הרשאות עבר ודיוק של התקצוב ביחס להרשאות שניתנו בהתאם לעמידה באבני הדרך של כל הפרויקטים השונים.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: שאלות.

ינון אזולאי: אני חייב לשאול כי לא הבנתי.

ינון אזולאי: מה ראשי התיבות של שוה"מ?

יעל אגמון: שיווק ופינוי מחנות.

ינון אזולאי: איפה ה-הא כאן?

יעל אגמון: תכף נשאל את נציג משרד הביטחון.

ינון אזולאי: הוא יגיד לי שזה מסווג.

אלכס קושניר: ה-הא נמצאת בסעיף 15.

ינון אזולאי: בסדר.

ינון אזולאי: זאת הייתה סתם שאלה צדדית.

ינון אזולאי: תדעי שכולם כאן מתים לשאול את זה והתביישו.

ינון אזולאי: חבר'ה, קיבלתם תשובה.

יעל אגמון: העתקה.

יעל אגמון: סליחה.

יעל אגמון: זה שיווק, פינוי והעתקת מחנות.

ינון אזולאי: בסדר.

ינון אזולאי: כי גם בפנייה עצמה כתוב שיווק ופינוי מחנות.

אופיר כץ: עכשיו תשאל איפה ה-פא.

ינון אזולאי: בשוה"מ אין פא.

ינון אזולאי: איזו הוצאה מותנית בהכנסה?

יעל אגמון: הכסף לפרויקטים גם בצה"ל לנגד וגם בשוה"מ, יש לו שני רכיבים.

יעל אגמון: יש לו רכיב תקציבי, זאת אומרת, רכיב שמשרד הביטחון ומשרד האוצר מממנים ורכיב של הוצאה מותנית בהכנסה שאלה הכנסות מרמ"י.

יעל אגמון: כל פרויקט, יש יחס שונה בין החלק התקציבי לחלק של רמ"י.

יעל אגמון: בצה"ל לנגב למשל זה שליש, שליש, שליש.

יעל אגמון: בפרויקטי שוה"מ זה שבע תשיעיות ושתי תשיעיות משרד הביטחון.

ינון אזולאי: שרמ"י משלם?

יעל אגמון: כן.

יעל אגמון: כי רמ"י מקבלת את הקרקע.

ינון אזולאי: פעם ראשונה שאני שומע שרמ"י משלמת.

ינון אזולאי: הישג.

אלכס קושניר: זה אומר שההצעה הזאת תתקבל בלי רוויזיה?

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: זה אומר שצריך לשכפל את ההצעה הזאת שרמ"י משלמת.

יעל אגמון: רמ"י משלמת על הפינוי כי היא נהנית מהקרקע.

ינון אזולאי: משרדי מרכבה, כמה סך הכול השיפוץ שלהם?

ינון אזולאי: תני לנו קצת רקע עליהם.

יעל אגמון: שיפוץ של מרכבה הוא בסך 10 מיליון שקלים.

יעל אגמון: זה בניין חפציבה ליד התחנה המרכזית בירושלים.

ינון אזולאי: מה סך השיפוץ ומה היעד לסיום?

יעל אגמון: אנחנו נבדוק ונחזיר תשובה.

יעל אגמון: אין לי את זה כאן.

ינון אזולאי: תכנית מספר 2, מעבר צה"ל לנגב, 51-10-01.

ינון אזולאי: מה זה הקטנה בסך 152,645?

יעל אגמון: כמו שאמרתי, בפרויקטים האלה יש שני זרמי הכנסות.

יעל אגמון: יש זרם הכנסות תקציבי שזה כסף של אוצר וביטחון וכסף של רמ"י.

יעל אגמון: לכל אחד מהם יש אבני דרך משלו.

יעל אגמון: מה שקרה זה שבפרויקטים האלה, ספציפית אלה פרויקטים של 20 מיליארד שקלים, זה שווי הפרויקט בטוטאל שלו, חשבנו שרמ"י ישימו השנה יותר כסף ואנחנו נצטרך לשים קצת פחות, אבל בחודשים האחרונים, עם תיקוף של התחזיות ושל אבני הדרך, אנחנו רואים שבעצם הם צריכים לשים קצת פחות ואנחנו צריכים לשים יותר.

יעל אגמון: זה תקצוב לפי ביצוע התקדמות הפרויקט.

ינון אזולאי: בתכנית האחרונה, 51-10-02, שם זה פינוי במקומות יוקרה.

יעל אגמון: קרקעות בשטחי ביקוש.

יעל אגמון: זאת לא יוקרה.

יעל אגמון: זה בכל מיני מקומות.

יעל אגמון: זה צריפין, תל השומר, שדה דב.

ינון אזולאי: קודם העברנו ושאלנו על זה ואמרנו שזה על הזיהום שהמדינה משלמת.

ינון אזולאי: על מה זה כאן?

יעל אגמון: מה שקודם היה, היה את שדה דב שכבר פונה ועכשיו רוצים לעשות פעולות פיתוח, לנקות את הקרקע מזיהום.

ינון אזולאי: גם כאן זה שדה דב.

יעל אגמון: כאן זה על עצם הפינוי.

יעל אגמון: כאן יש היום מחנה בצריפין ועכשיו מפנים אותו, אנחנו משלמים לצה"ל על הפינוי שלו.

ינון אזולאי: בגלל שצה"ל מפנה אותו לנגב?

יעל אגמון: כן.

יעל אגמון: לא יודעת אם לנגב.

יעל אגמון: כל בסיס, לאן שהוא הולך.

ינון אזולאי: לא משנה, אבל צה"ל קיבל בתמורה מקום אחר.

יעל אגמון: כן.

יעל אגמון: מה שעושים הסכמי שוה"מ, הם בעצם אומרים שבסיס מסוים יעבור מהמקום שלו היום למקום אחר, צה"ל יקבל את עלות ההעתקה ואז הוא יפנה את הקרקע לטובת רמ"י.

יעל אגמון: לכן המימון הוא מימון של כמה יעלה לצה"ל לעבור.

ינון אזולאי: כשאת אומרת לטובת רמ"י, במקור הקרקע היא של רמ"י?

יעל אגמון: כן.

יעל אגמון: הקרקע היא קרקע מדינה.

ינון אזולאי: יכול להיות שחלק הוא של קק"ל.

ינון אזולאי: יש לכם גם קרקעות של קק"ל?

יעל אגמון: לא.

יעל אגמון: אלה קרקעות מדינה.

ינון אזולאי: אופיר, אתה צריך לשאול משהו?

אופיר כץ: לא.

ינון אזולאי: התייעצות.

אלכס קושניר: חוזרים להצביע בשעה 15:31.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על פנייה מספר 29, 30 ו-59, הדיור הממשלתי.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושרה

ינון אזולאי: בעד.

אלכס קושניר: כולם בעד.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

ינון אזולאי: רוויזיה.

אלכס קושניר: צה"ל יחכה עוד חצי שעה עד שנשחרר את הרוויזיה.

אלכס קושניר: פנייה מספר 125 עד 126, משרד ראש הממשלה.

טל שחם: הפנייה נועדה לתקצוב סך של 9 מיליון שקלים בהוצאה עבור תחזוקה שוטפת של הכותל המערבי ומנהרות הכותל.

ינון אזולאי: עוד פעם הכותל המערבי.

טל שחם: אמרתי לך שתהיה עוד פנייה.

טל שחם: זה לפעילות שוטפת.

טל שחם: סיכום בין משרד האוצר לבין הקרן למורשת הכותל.

טל שחם: הרחבת פעילות ופעולות עם סטודנטים, עם בני ובנות מצווה וטקסים בכותל.

ינון אזולאי: פנייה מספר 53-54?

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: פנייה מספר 125 ו-126.

אופיר כץ: זאת פעילות עבודה חד פעמית?

טל שחם: הרחבה של פעילות שוטפת.

אופיר כץ: מעכשיו באופן קבוע הם יקבלו את התוספת הזאת של ה-9 מיליון?

טל שחם: זה סיכום לשנה אחת בלבד.

אופיר כץ: זאת הרחבה קבועה לשנה?

אופיר כץ: לא הבנתי.

טל שחם: אני אסביר.

טל שחם: בדרך כלל לכותל יש תכניות חומש.

טל שחם: השנה הם עוד לא הספיקו להביא החלטת ממשלה עם תכנית חומש.

טל שחם: אני מניח שבשבועות הקרובים תגיע עוד החלטת ממשלה בנושם ותיצור תכנית חומש חדשה.

ינון אזולאי: יש כאן כסף קואליציוני?

טל שחם: לא.

ינון אזולאי: איך זה יכול להיות?

ינון אזולאי: ניר, פספסתם פנייה אחת.

ינון אזולאי: בעבר הייתה אלינו פנייה 127 עם 1.5 מיליון שקלים.

טל שחם: כמו שאמרתי לך, יש כמה פניות שעברו בגלל שזה יישום ואיגום מכמה משרדים שונים.

טל שחם: לכן זה עבר ניפרד.

ינון אזולאי: כמה בסך הכול?

ינון אזולאי: אני מבין שזאת הפנייה האחרונה של הכותל, נכון?

ינון אזולאי: ניר, יש עוד?

ניר אורבך: אני בודק.

ינון אזולאי: תבדוק בארנק.

ינון אזולאי: אל תלך רחוק.

טל שחם: סך הכול לפיתוח 19 מיליון ולתחזוקה שוטפת כ-33 מיליון לשוטף.

ינון אזולאי: הפיתוח הוא החד פעמי.

טל שחם: נכון.

ינון אזולאי: שהוא יהיה ב-2022?

טל שחם: הפיתוח גם ניתן השנה.

ינון אזולאי: כלומר, את חלקו מעבירים על פי הרשאות של 2021?

טל שחם: אלה לא הרשאות.

טל שחם: מזומן.

ינון אזולאי: ולשוטף 30 מיליון?

טל שחם: כן.

ינון אזולאי: לכל השנה.

ינון אזולאי: לשנת 2021.

טל שחם: לשנת 2021.

ינון אזולאי: אגב, השוטף כל שנה זה עולה או יורד?

ינון אזולאי: יש לנו צפי?

ינון אזולאי: לא שנת קורונה אלא בשנה רגילה.

ינון אזולאי: זה אותו הדבר?

טל שחם: אני בודק.

טל שחם: אני אתן לך כדוגמה את שלוש השנים האחרונות.

טל שחם: בשנת 2019 הסכום היה 56 מיליון שקלים, בשנת 2020 הסכום היה 49 מיליון שקלים, בשנת 2021 הסכום היה 53 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: איך זה ירד ל-30 מיליון?

טל שחם: לא.

טל שחם: 30 מיליון זה רק התוספת של התכניות.

טל שחם: השנה סך הכול 53 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: הבנתי אבל התייעצות, בגלל החפירות.

אלכס קושניר: חשוב שתתייעץ.

אלכס קושניר: נחזור להצביע בשעה 15:40.

אלכס קושניר: מי עד אישור פנייה מספר 126-125, משרד ראש הממשלה?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושרה

אופיר כץ: אני נגד רק בגלל שאתמול הוא הפיל את ההצבעה שלכם.

אופיר כץ: כואב לי הלב.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

ינון אזולאי: רוויזיה.

אלכס קושניר: יש רוויזיה.

אלכס קושניר: פנייה מספר 54-53, תשלום ריבית ועמלות.

אסף וקסלר: אפשר לעשות עכשיו את 134-133?

אלכס קושניר: אין בעיה.

אלכס קושניר: איך שאתה רוצה.

אלכס קושניר: פנייה מספר 134-133, משרד האוצר.

יובל צפריר: הפנייה התקציבית נועדה לתקצב סך של 247 מיליון ו-400 אלף שקלים בהוצאה מותנית בהכנסה בהתאם לתחזית הביצוע של קרן מס רכוש.

יובל צפריר: בחודש יוני 2021 שר האוצר, באישור ועדת הכספים, התקין תקנות לתשלום פיצויים בגין נזקי מלחמה ונזק עקיף בגין מבצע שומר חומות.

אלכס קושניר: רגע.

אלכס קושניר: עכשיו זה מתחיל להיות מעניין.

אלכס קושניר: מה אתם מבקשים כאן?

יובל צפריר: הפיצויים בפועל מתבצעים דרך קרן מס רכוש וכאן אנחנו מבקשים לעדכן את התחזיות על פי הביצוע בפועל ולהעביר בהוצאה מותנית מהקרן עצמה לסעיף 05 ולהעביר לזכאים.

אלכס קושניר: למה זה מותנה בהכנסה?

יובל צפריר: כי התקציב עצמו נמצא בקרן חוץ תקציבית, בקרן מס רכוש.

יובל צפריר: הביצוע מתבצע מתקציב המדינה, מסעיף 05.

אלכס קושניר: זאת אומרת, אתם מעבירים כסף לתקציב המדינה ומהמדינה אתם מעבירים כסף לזכאים.

יובל צפריר: בפנייה יש גם הכנסה מיועדת.

יובל צפריר: הכסף נכנס מהקרן ויוצא מתקציב המדינה על מנת שהוא יירשם.

אלכס קושניר: מה סך כל הפיצויים ששולמו בשומר חומות?

יובל צפריר: נמצא כאן רמי שיוכל להשיב.

ינון אזולאי: אני רוצה לחדד.

ינון אזולאי: אני מקווה שאלה אותם פיצויים עליהם אנחנו מדברים.

ינון אזולאי: נירה העלתה כאן.

אלכס קושניר: כן.

אלכס קושניר: זה חלק מזה.

רמי יצקן: סגן מנהל קרן פיצויים.

רמי יצקן: קרן הפיצויים, בעקבות מבצע שומר חומות, שילמה פיצויים הן לנזק ישיר והן לנזק עקיף.

רמי יצקן: הפיצויים, נכון לשנת 2021, הם עדיין חלקיים כי עדיין יש תהליך של תשלומים לתיקים נוספים שעוד לא הסתיימו.

אופיר כץ: למה?

אלכס קושניר: זו שאלה שנירה שפק מטפלת בה באופן אישי.

רמי יצקן: לגבי נזק ישיר.

רמי יצקן: בוא נאמר שקרוב ל-100 אחוזים מהתיקים טופלו.

רמי יצקן: יש תיקים שמטבע הדברים מדובר בנזק ישיר למשל, פגיעה ישירה בבתים, ממילא התהליך של ההקמה של המבנה והחזרה לקדמותו, לוקח זמן.

אלכס קושניר: רגע.

אלכס קושניר: אני רוצה מספרים.

רמי יצקן: בנזק ישיר זה 230 מיליון.

אלכס קושניר: שולם.

רמי יצקן: שולם.

אלכס קושניר: מה הצפי לתשלומים?

רמי יצקן: שוב, קשה כרגע להעריך.

רמי יצקן: אני מעריך שעוד עשרות מיליונים.

נירה שפק: בנזק עקיף.

נירה שפק: עזוב ישיר.

אלכס קושניר: לאט לאט.

אלכס קושניר: נגיע גם לזה.

אלכס קושניר: זה בישיר.

אלכס קושניר: אתה אומר 230 מיליון שולמו.

אלכס קושניר: מה הצפי?

רמי יצקן: אני לא יודע להעריך במדויק אבל שוב, עשרות מיליונים.

אלכס קושניר: לא, על פי הפניות שיש אליכם היום.

יובל צפריר: נכון ללפני שבועיים מספר התיקים הפתוחים, אני מניח שנפתחו עוד 1,281.

אלכס קושניר: בישיר או בעקיף?

יובל צפריר: בישיר.

אופיר כץ: עד מתי יש להם את הזכאות הזאת?

רמי יצקן: זה לא מוגבל בזמן כי כולם הגישו תביעות.

רמי יצקן: זה רק התהליך של הטיפול בתביעה עצמה.

אלכס קושניר: כן, כמה?

אלכס קושניר: אני רוצה להבין.

יובל צפריר: כרגע נשארו פתוחים 1,281.

אלכס קושניר: מה הצפי שלהם?

רמי יצקן: שוב, אלה התיקים היותר כבדים.

אלכס קושניר: אני מבין שהם כבדים אבל זה אומר שגם הנזק הוא כבד.

רמי יצקן: נכון.

אלכס קושניר: אתם עדיין לא שילמתם.

אלכס קושניר: זה שאתה אומר שאלה תיקים כבדים, זה לא משמח אותי אלא הפוך.

רמי יצקן: זה שלא שילמנו, זה לא בגלל שאנחנו מתעכבים בתשלום.

רמי יצקן: השיפוץ שנעשה בכל בית ובית, הוא מותנה בשיקום הנזק.

רמי יצקן: לפי שלבים.

אלכס קושניר: אם זה כך, אתה יודע מה ההערכה.

אלכס קושניר: כמה אתם צריכים עוד לשלם?

רמי יצקן: אין לי את הנתון המדויק.

רמי יצקן: אני מעריך עשרות מיליונים.

רמי יצקן: לא יודע לומר בדיוק את המספר.

יובל צפריר: ההערכה שלנו היא כ-70-65 מיליון שקלים.

אופיר כץ: כמה תביעות של נזק ישיר היו בסך הכול?

רמי יצקן: 10,060.

נירה שפק: אני חייבת להעיר משהו.

נירה שפק: קודם כל, לוחות הזמנים לא רלוונטיים.

נירה שפק: כמי שנשרף לה הבית כליל, אני יודעת שכשרוצים לתקן כמה זה וגם בפגיעות ישירות שהיו אצלי בקיבוץ, בתוך חודש וחצי-חודשיים אפשר לסגור את זה.

נירה שפק: לכן לא ברור לי למה הזמן הזה.

נירה שפק: אני יודעת למה זה כך כי זה בין מעריך, בין לבוא, בין לחבר וכולי.

נירה שפק: לוחות הזמנים וצווארי הבקבוק ארוכים מדי.

נירה שפק: אנשים מפסידים המון כולל פגיעות נפשיות.

נירה שפק: לכן יש כאן תקלה כאשר אנחנו בסוף דצמבר ואנחנו עדיין מטפלים בפגיעות ישירות.

אלכס קושניר: עכשיו אני רוצה לשמוע לגבי נזק עקיף.

רמי יצקן: בנזק עקיף הוגשו עד היום 6,371 תביעות.

רמי יצקן: עד היום שולמו 10 מיליון ו-627 אלף שקלים.

אלכס קושניר: לכמה תביעות שולמו?

רמי יצקן: 58 אחוזים.

אלכס קושניר: למה?

רמי יצקן: הייתה לנו בעיה במערכת.

נירה שפק: את זה אנחנו יודעים מיוני ויולי.

אלכס קושניר: כבר חודשיים המערכת פועלת.

רמי יצקן: בחודש האחרון זה תוקן.

רמי יצקן: זה טופל והתחלנו לשלם בצורה מהירה מאוד את כל התיקים.

אלכס קושניר: על כמה עמדתם בתחילת החודש?

רמי יצקן: בוא נתייחס לנובמבר.

רמי יצקן: בנובמבר כמעט ולא שילמנו כספים אלא רק מקדמות ללא בדיקה.

רמי יצקן: ברגע שהמערכת נכנסה להפעלה, התחלנו לשלם באופן מדויק ולפי חישובים.

רמי יצקן: בתוך מספר קצר של ימים כבר 58 אחוזים מהתביעות טופלו.

נירה שפק: על זה אני רוצה לומר שלושה דברים.

נירה שפק: דבר אחד.

נירה שפק: כשאנחנו יודעים שיש מערכת תקולה ומעדכנים אותנו כאן בדיון הזה, אני מרגישה שביזו אותי, את היושב ראש ועוד הרבה אחרים כשאומרים לי, כן, המערכת נפלה, כן, המערכת תוקנה, מחר זה יהיה.

נירה שפק: קושניר אישית, ב-8:30 בערב יום חמישי מתקשר אלי ושנינו על המערכת אבל בסוף אנחנו מגלים שזה לא קורה ולא קורה.

נירה שפק: זה לא פוגע בנו אלא זה פוגע באמון הציבור וזה קשה.

נירה שפק: דבר שני.

נירה שפק: אם אתם יודעים שאתם מושכים את זה כל כך הרבה חודשים, שהזמן מהמקדמה יהיה קצר.

נירה שפק: לא התחייבתם.

נירה שפק: אני רוצה לדעת כמה זמן.

נירה שפק: אתם עובדים יום ולילה, לוקחים קבלני משנה, לא יודעת מה, אבל שהזמן הזה יהיה קצר.

נירה שפק: דבר שלישי.

נירה שפק: כשאתה מדבר איתי על 58 אחוזים ששולמו, לצערי אני למודת שריטות ולכן אני אשאל אותך.

נירה שפק: כמה מבחינתך שולם כי אמרת ששולם ועשית העברה וכמה תקוע במרכבה ולא שולם?

רמי יצקן: מה שתקוע במרכבה, זה מה ששודר בעשרת הימים האחרונים.

נירה שפק: שזה בעצם הרוב.

רמי יצקן: לא.

רמי יצקן: ממש לא.

ינון אזולאי: כמה מתוך ה-58 אחוזים, כמה נמצאים במרכבה?

רמי יצקן: שוב, שולמו בפועל 110 מיליון שקלים.

נירה שפק: לא.

נירה שפק: באחוזים.

נירה שפק: אם התחלנו באחוזים, נמשיך באחוזים.

רמי יצקן: לא יודע.

רמי יצקן: לא בדקתי.

אלכס קושניר: 58 אחוזים זה רק מה ששולם או מה שגם תקוע במרכבה?

רמי יצקן: מה שמבחינתנו אושר.

אלכס קושניר: אז זה לא שולם.

רמי יצקן: שוב, חלק קטן מאוד.

אלכס קושניר: הכסף עוד לא הגיע לאנשים.

רמי יצקן: בגלל שזה סוף שנה, מערכת מרכבה יוצאת להפעלה מחדש.

נירה שפק: אל תגיד את זה.

אלכס קושניר: הרבה דברים אני יכול לסבול כאן בוועדה אבל שקר – לא.

אלכס קושניר: אם מערכת המרכבה לא הייתה פועלת, לא היינו יושבים כאן עכשיו.

אלכס קושניר: אני מזכיר לך שמה שאנחנו עושים כאן עכשיו, אנחנו מאשרים העברות תקציביות שבסופו של דבר צריכות להיקלט במערכת מרכבה עוד היום.

אלכס קושניר: לכן אם אתם יודעים שמערכת מרכבה אמורה להיסגר בסוף שבוע ואתם התחלתם לשגר במערכת לפני 10 ימים, יש שם תשלומים שתקועים 10 ימים, זאת תקלה.

אלכס קושניר: זאת תקלה חמורה כי זה עוד 10 ימים שהכסף לא מגיע לאנשים.

אלכס קושניר: זאת תקלה חמורה.

נירה שפק: אתה רוצה שאני אקריא לך מספרי שורות במרכבה?

נירה שפק: יש לי צילומי מסך.

רמי יצקן: אני מאמין שזה קיים.

רמי יצקן: אני לא מתכחש לזה.

רמי יצקן: זה נתון שהצגנו אותו.

רמי יצקן: תאמרו לי מה אפשר לעשות.

רמי יצקן: מערכת מרכבה זה לא אנחנו.

רמי יצקן: זה לא רשות המסים.

אלכס קושניר: מערכת מרכבה לא פועלת מהיום.

אלכס קושניר: מה קרה אתמול?

אלכס קושניר: למה אתמול אי אפשר היה לשגר?

אלכס קושניר: מה קרה?

אלכס קושניר: למה אתמול אי אפשר היה לשגר כסף לאנשים?

אלכס קושניר: הדבר הזה מרתיח לי את הדם.

אלכס קושניר: למה אתם לוקחים את הזמן שלכם?

אלכס קושניר: למה?

אלכס קושניר: שומר חומות היה בחודש מאי.

אלכס קושניר: אז לא עבדה לכם המערכת, בסדר, תיקנתם אותה, עכשיו אתם צוברים פניות במרכבה בשביל ללחוץ פעם אחת על הכפתור?

אלכס קושניר: למה זה לא מתבצע כל יום?

אלכס קושניר: למה אין לחיצה כל יום?

אלכס קושניר: מה מסובך?

רמי יצקן: עם כל הכבוד, זה לא בשליטה של קרן הפיצויים.

אלכס קושניר: סליחה?

אלכס קושניר: לחיצה על מערכת מרכבה, שידור, זה לא?

רמי יצקן: זה לא קרן פיצויים.

אלכס קושניר: אז מי עושה את זה?

רמי יצקן: באוצר מישהו.

רמי יצקן: אני לא יודע.

רמי יצקן: אני לא יודע מי אמון על המערכת הזאת.

אלכס קושניר: מי לוחץ על הכפתור הזה?

יובל צפריר: אני לא מכיר את הטענה הזאת של רשות המסים.

יובל צפריר: אני יכול לבדוק.

אלכס קושניר: אני רוצה לדעת למה הפניות במרכבה מתעכבות 10 ימים בהקשר לתשלומים לאנשים שמחכים לכסף הזה כבר חצי שנה.

יובל צפריר: נבדוק.

אלכס קושניר: אני רוצה שביום ראשון כאשר מערכת מרכבה נפתחת, כל הכסף ישולם.

אלכס קושניר: כל הכסף ישולם.

אלכס קושניר: אם הפנייה הייתה על משהו אחר, הייתי מעכב את הפנייה הזאת ולא מאשר אותה.

אלכס קושניר: בגלל שהפנייה הזאת משלימה לכם את התקציב כדי שתשלמו, אני לא אעכב אותה אבל זאת פשוט שערורייה שהכסף תקוע 10 ימים במרכבה.

נירה שפק: אני רוצה לבקש ממך, אם אפשר כבוד היושב ראש, שכל ה-42 פניות שעוד לא הוזנו למרכבה, נעשה את זה כמו שעשינו עם קרן העושר.

נירה שפק: קודם יזינו ואחר כך יבדקו.

נירה שפק: מחודש מאי אנשים מחכים.

נירה שפק: שיגידו לנו מה המשמעויות.

אלכס קושניר: לא הבנתי.

נירה שפק: עד עכשיו אושר והוזן, כי יש בדיקה.

נירה שפק: רק עכשיו נפתחה המערכת וקודם כל ניתנה מקדמה לחלק, לא לכולם, ועכשיו בודקים את הנתונים ואומרים להם צרפו עוד הפעם.

נירה שפק: אני מלווה ארבעה מפעלים שאמרו להם שהמערכת נפלה, אז הקבצים נפלו, עכשיו תעלו עוד פעם את הקבצים למרות שהם רשומים להם במקום אחד.

נירה שפק: אנשים מחפשים ומשלמים עוד כסף לרואה החשבון כדי להעלות את הנתונים.

נירה שפק: אני רוצה שמבחינתי יביאו יותר מהמקדמה.

נירה שפק: לאנשים אין ממה לשלם משכורת.

אלכס קושניר: אני לא בטוח שיותר טוב לתת מקדמה.

נירה שפק: לא יודעת.

נירה שפק: לאנשים אין כסף לשלם משכורת.

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: עזבי.

אלכס קושניר: את לא רוצה את זה.

נירה שפק: לא יודעת.

נירה שפק: שימצאו את הדרך.

אלכס קושניר: אני מבקש דבר פשוט.

אלכס קושניר: ביום ראשון הכסף משוגר.

ינון אזולאי: כמה בכלל יש בקרן הפיצויים הזאת?

רמי יצקן: כרגע?

רמי יצקן: מה שידוע לי, 13.5 מיליארד.

ינון אזולאי: קרן הפיצויים הייתה אמורה לשלם גם על נזקים בנהריה.

ינון אזולאי: נכון?

רמי יצקן: באיזה הקשר?

ינון אזולאי: בהקשר של השיטפונות שהיו שם.

רמי יצקן: לא.

ולדימיר בליאק: השיטפונות בתחילת 2020.

רמי יצקן: לא.

רמי יצקן: זה לא קרן הפיצויים.

ינון אזולאי: לא קרן הפיצויים אמורה לשלם על זה?

רמי יצקן: לא.

ינון אזולאי: רק נזקי מלחמה?

רמי יצקן: נזקי איבה, נזקי מלחמה, נזקי בצורת לצורך העניין וקורונה, שוב, לא מתקציב של קרן פיצויים.

ולדימיר בליאק: בצורת כן ושיטפון לא?

רמי יצקן: בצורת זה על פי חוק.

רמי יצקן: כן.

אלכס קושניר: מצאנו פתרון.

אלכס קושניר: צריך לשנות את החוק.

ינון אזולאי: אם נוסיף בחוק נזקי טבע, זה פותר גם את זה.

אלכס קושניר: אם יש בצורת, בוא נוסיף שיטפון.

ינון אזולאי: מספיק שאתה אומר אסונות טבע.

אלכס קושניר: צריך לשאול את הלשכה המשפטית אבל אני חושב שאז זה פותח לך פתח.

אלכס קושניר: אנחנו נבדוק את זה.

אופיר כץ: גם אש.

אופיר כץ: גם שריפות.

יובל צפריר: תוך כדי הדיון עדכנו אותי.

יובל צפריר: המרכבה מוציאה תשלומים ותוציא תשלומים היום.

יובל צפריר: אנחנו נעשה את הבדיקה מול חשבות רשות המסים מדוע זה לא יצא.

אלכס קושניר: אני מבקש היום ללחוץ על הכפתור.

אלכס קושניר: אם המרכבה עדיין מוציאה תשלומים, היום ללחוץ על הכפתור.

יובל צפריר: נבדוק עם חשבות רשות המסים כי עקרונית מרכבה ממשיכה לעבוד ויכולה להוציא תשלומים.

אלכס קושניר: איך אתה אומר שמרכבה סגורה?

רמי יצקן: הסברתי מדוע יש עיכובים בתשלומים.

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: אדוני, סליחה.

אלכס קושניר: נשאלה שאלה מאוד ברורה.

אלכס קושניר: שאלתי למה לא שולם ואמרת לי ב-10 ימים מערכת מרכבה לא פועלת כי אנחנו בסוף שנה.

רמי יצקן: זה מה שידוע לי לפני שנכנסתי לחדר.

נירה שפק: לצערי שמעתי את התשובה הזאת מעוד כמה אנשים שאמרו לי שרק ביום שני היא תיפתח.

אלכס קושניר: מי שלוחץ על הכפתור, תמצאו את הבן אדם הזה שילחץ על הכפתור.

ינון אזולאי: התייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: התייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: נחזור להצביע בשעה 15:58.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על פנייה מספר 133, משרד האוצר.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושרה

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

ינון אזולאי: אנחנו לא נגיש רוויזיה כדי שיהיה להם את הזמן ללכת ולעשות את זה במיידי.

אלכס קושניר: פנייה מספר 134.

יובל צפריר: פנייה מספר 134, סעיף 13.

יובל צפריר: הפנייה התקציבית נועדה לתקצוב סך של 159 מיליון ו-805 אלף שקלים בהוצאה עבור המטרות הבאות: סך של 115 מיליון ו-752 אלף שקלים עבור מענק לזכאים במענק עבודה בגין שנת 2020 ועבור החזרי מע"מ לשגרירויות זרות, דיפלומטים וארגונים בין-לאומיים.

יובל צפריר: סך של 33,016 אלפי שקלים עבור החזרי מסים בגין הלוואות לעובדים בהשתתפות הממשלה בהוצאות החברה למפעלי כלכלה.

יובל צפריר: סך של 7,395 אלפי שקלים עבור ניהול פעילות החשב הכללי בפדיון אג"ח והלוואות.

יובל צפריר: סך של 3,642 אלפי שקלים עבור תשלום פיצויים בהתאם להחלטת הממשלה מספר 821 מיום 22 בפברואר 2021, פיצוי למשפחות ילדי תימן, המזרח והבלקן.

אופיר כץ: סעיף 4 הוא קואליציוני?

יובל צפריר: לא.

יובל צפריר: אין כאן כספים קואליציוניים.

אופיר כץ: מה זה הפיצויים למשפחות?

יובל צפריר: אמרתי החלטת ממשלה מיום 22 בפברואר 2021.

יובל צפריר: פיצוי ילדי תימן.

ינון אזולאי: מהיכן אתם מעבירים את הכסף?

יובל צפריר: הכול נמצא בתוך הסעיף.

יובל צפריר: בגלל אופי המענק הוא כזה שכל הזמן אנחנו פועלים לפי תחזיות, יש לנו תכנית ייעודית ממנה אנחנו מעבירים, פעילות ממשלתית רוחבית.

ינון אזולאי: זאת תכנית כוללת?

יובל צפריר: כן.

יובל צפריר: זאת תכנית.

יובל צפריר: תכנית בתוך הסעיף.

יובל צפריר: זה הכול בתוך הסעיף.

יובל צפריר: לא מעבירים חיצונית.

ינון אזולאי: יש כאן סך של 33 מיליון בהשתתפות הממשלה בהוצאה בחברה למפעלי כלכלה.

ינון אזולאי: מה זה מפעלי כלכלה?

יובל צפריר: אם אתה זוכר, קודם בשיח לגבי הלוואות של המדינה שאלת לגבי הריביות.

יובל צפריר: הפער בין הריבית של הבנק לבין הריבית שהעובד משלם, בערך כ-2-2.5 אחוזים, מוכר כהכנסה של העובד.

יובל צפריר: על זה צריך לשלם מס.

ינון אזולאי: לא הבנתי.

ינון אזולאי: אם אני עכשיו לוקח הלוואה בריבית של אחוז, פחות או יותר מה שאמרנו, ובשוק הריבית היא 3 אחוזים, הרווחתי כאן שני אחוזים.

ולדימיר בליאק: זאת הטבה במסגרת יחסי עובד-מעביד.

יובל צפריר: בדיוק.

ולדימיר בליאק: זקיפת שווי.

יובל צפריר: זקיפת שווי והמדינה משלמת אתה המסים עבור הדבר הזה.

אלכס קושניר: זה כמו שאתה משלם על רכב.

אלכס קושניר: אותו הדבר.

ינון אזולאי: לא ידעתי.

ינון אזולאי: אתה רואה, לומדים.

ינון אזולאי: לא ידעתי שעושים את זה.

אלכס קושניר: כן.

אלכס קושניר: האמת היא שלמדנו כאן המון.

ינון אזולאי: בזכות מי?

אלכס קושניר: בזכות חבר הכנסת ינון אזולאי.

ינון אזולאי: ואופיר כץ.

אלכס קושניר: וחבר הכנסת משה גפני.

אופיר כץ: וחבר הכנסת ולדימיר בליאק.

אלכס קושניר: וג'ידא רינאוי זועבי.

ינון אזולאי: בתכנית 13-02-5, אין שם יועצים פנימיים.

ינון אזולאי: למה צריך תקציב עבור פעילות של פירעון אג"ח?

יובל צפריר: התקציב הזה הוא תקציב של החשב הכללי.

יובל צפריר: אלה הוצאות עבור יועצים, חברות ושותפויות כמו רואי חשבון.

ינון אזולאי: זה מיקור חוץ?

יובל צפריר: בדיוק.

יובל צפריר: שעושים פעילות של מיקור חוץ לניהול אותן בדיקות עבור ההלוואות ואג"ח.

ינון אזולאי: כל אלה שהיו איתנו כאן כל התקופה, הם לא במיקור חוץ.

ינון אזולאי: הם עובדי משרד.

ינון אזולאי: סתם אני שואל כי אני יודע שיש הרבה משרדים שעובדים בתוך המשרד הם במיקור חוץ.

ינון אזולאי: ילדי תימן.

ינון אזולאי: המדינה הקצתה 162 מיליון שקלים כפיצוי למשפחות.

יובל צפריר: נכון.

ינון אזולאי: הייתה כתבה ב-גלובס לפיה סך הכול הסכום שהועבר היה 1.4 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: כך פורסם בכתבה הזאת.

יובל צפריר: הסכום שאתה רואה עכשיו, מה שאנחנו בעצם מעבירים, זה הביצוע בפועל.

יובל צפריר: זה מה שיועבר.

ינון אזולאי: עוד איזה סכום?

יובל צפריר: עוד 3 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: מה סך כל הסכום שהוקצה לזה?

יובל צפריר: 162 מיליון.

ינון אזולאי: כמה הכסף הועבר?

אלכס קושניר: עכשיו זה 4 מיליון.

יובל צפריר: 3.6 מיליון.

אלכס קושניר: איפה הוא 158 מיליון שקלים?

יובל צפריר: אם אפשר להעלות את נועה וידר ב-זום, היא תוכל להתייחס אבל בינתיים אני אסביר.

יובל צפריר: בסוף הפיצוי ניתן לכל משפחה עבור בני המשפחה שלה, זה בסכום של בין 250 אלף ל-300 אלף שקלים ובמקרה הזה הגישו וקיבלו 2,264 אנשים שהם בעצם חלק מהמשפחות.

יובל צפריר: זה לא מספר המשפחות.

ינון אזולאי: לי יש נתון אחר.

ינון אזולאי: כמה מתוכם קיבלו?

יובל צפריר: זה מי שקיבל.

נועה וידר: אני יכולה להתייחס.

ינון אזולאי: כן, אני רוצה שתתייחסי אבל מהתחלה.

ינון אזולאי: שאלנו מה כל הפער הגדול זה שנשאר בכסף.

ינון אזולאי: 158 מיליון שקלים.

נועה וידר: אני מאגף החשב הכללי.

נועה וידר: החלטת ממשלה קובעת מי זכאי לכסף וכדי לקבל את הכסף שזכאים לו, צריכים להגיש בקשה.

נועה וידר: היום מגישים בקשות במנגנון שמטופל על ידי חברת ענבל מטעם משרד האוצר.

נועה וידר: עד היום הגישו 2,260 מבקשים.

נועה וידר: הסכומים בסופו של דבר נקבעו לפי פוטנציאל מספר הילדים שנדונו בוועדות החקירה לפי החלטת הממשלה.

נועה וידר: רק ילדים שהמקרה שלהם נדון בוועדת החקירה, המשפחות שלהם זכאיות.

נועה וידר: בתוך המשפחה זה מתחלק בין האחים וההורים.

נועה וידר: זאת אומרת, אם לילד שנעלם והוועדה לא יודעת מה עלה בגורלו הוקצו 200 אלף שקלים, אם יש לו ארבעה בני משפחה, הסכום הזה יתחלק ביניהם, ואם יש לו עשרה בני משפחה, הסכום הזה יתחלק ביניהם ויינתן בחלקים יותר קטנים.

נועה וידר: יכול להיות מצב שבו רק בן משפחה אחד מתוך כל העשרה מגיש ואז רק הוא יקבל את הסכום היחסי.

אלכס קושניר: אתם עושים איזשהו ריצ'ינג אאוט כדי להגיע למשפחות האלה?

אלכס קושניר: מישהו עושה את זה?

נועה וידר: היו רישומים בכל מיני מדיות.

אלכס קושניר: לפני מדיות.

אלכס קושניר: אתם מכירים אותם.

אלכס קושניר: דנתם בהם.

אלכס קושניר: המדינה דנה בהם.

נועה וידר: יש בעיה מאוד קשה להגיע לבני משפחה מבחינת נתונים וכתובות.

נועה וידר: אתה לא רוצה ליצור איזושהי אפליה.

נועה וידר: זו סוגיה יותר משפטית שגם משרד המשפטים דן בה ואתה לא רוצה ליצור אפליה שתגיע לאנשים מסוימים ואנשים אחרים לא.

ינון אזולאי: אני רוצה לשאול אותך שאלה.

ינון אזולאי: קודם אמרת שעד היום הגישו 2,260.

ינון אזולאי: אמרת שזכאים הם אלה אותם אלה שהיו בוועדה, שהשמות שלהם עלו בוועדה.

נועה וידר: בני המשפחות של הילדים.

ינון אזולאי: אז אתם יודעים להגיע אליהם.

ינון אזולאי: למה את מחפשת אותם?

נועה וידר: זאת יותר שאלה לרשות האוכלוסין ומשרד המשפטים אבל הסוגיה הזאת כן נדונה.

נועה וידר: יש בעיה גם ברשות האוכלוסין לזהות את הפרטים של כולם, של בני המשפחה שלהם.

נועה וידר: הרבה הלכו לעולמם.

אלכס קושניר: כמה משפחותה ילדים היו בוועדה?

נועה וידר: הפוטנציאל הוא 1,070 משפחות.

אלכס קושניר: מתוך 2,260 שהגישו, באיזה פילוח משפחות?

אלכס קושניר: בכמה משפחות מדובר?

נועה וידר: מתוך ה-1,070, בערך 300 אבל חשוב להגיד שלא כל בני המשפחה בהכרח מגישים.

אלכס קושניר: את זה הבנתי.

ינון אזולאי: 1,073 ו-2,260 ילדים.

אופיר כץ: אני רוצה להבין.

אופיר כץ: היא אמרה כאן כמה פעמים משרד המשפטים.

אופיר כץ: החשש ממשרד המשפטים שתהיה אפליה של אחד.

נועה וידר: לא.

נועה וידר: אני לא רוצה לדבר בשם משרד המשפטים.

אופיר כץ: למה את קוטעת אותי?

אלכס קושניר: כשחברי כנסת מדברים, לא קוטעים אותם.

אלכס קושניר: לפחות לא אצלי בוועדה.

נועה וידר: סליחה.

אופיר כץ: היא אמרה שמבחינה משפטית זה בעיה לפנות לאחד מתוך ה-800 שהוא זכאי ולשני לא הגיעו.

אופיר כץ: אני חושב שזה עוד יותר אבסורד, משפטית או לא, שכרגע עשו פחות משליש מכאלה שזכאים.

אופיר כץ: צריך למצוא את הפתרון.

ינון אזולאי: לא שליש.

ינון אזולאי: מתוך 164, 158 מיליון שקלים נשארו להם.

אופיר כץ: עם זה משרד המשפטים לא רואים בעיה?

אופיר כץ: זה שלא מנצלים את הכסף?

אלכס קושניר: אני מציע שנזמין את הגורמים הרלוונטיים לדיון בוועדה ונשמע אותם בזמן הקרוב.

אלכס קושניר: זה באמת אירוע מוזר.

ינון אזולאי: הם גם יודעים מי הילדים.

ינון אזולאי: התייעצות.

אלכס קושניר: נחזור להצביע בשעה 16:14.

נועה וידר: אני כן יודעת שמשרד המשפטים מאוד רוצים שהאנשים יקבלו את הכסף.

אופיר כץ: רוצה אבל מצד שני מגביל.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על אישור פנייה מספר 134, הוצאות שונות.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושרה

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

ינון אזולאי: רוויזיה.

אלכס קושניר: יש רוויזיה.

אלכס קושניר: אנחנו עוברים להצבעות על רוויזיות.

אלכס קושניר: רוויזיה על פנייה מספר 158-156, משרד ראש הממשלה.

ינון אזולאי: זה מערך הגיור?

אלכס קושניר: כן.

ינון אזולאי: אני מנמק את הרוויזיה הזאת היות וזה מערך הגיור ואמרנו שהשר כהנא התערב באופן בוטה במערך הגיור ופיטר את הרב משה ולר שהוא איש ירא שמים, אדם שאנחנו גם סומכים עליו ואני חושב שהיה קונצנזוס לגביו.

ינון אזולאי: אני חושב שהרב משה ולר היה צריך להישאר במערך הגיור, במיוחד בתקופה כזאת שבאים כל מיני חוקים משונים לגבי הגיור.

ינון אזולאי: הוא היה עומד על המשמר.

ינון אזולאי: אני גם לא חושב שזה בסמכות השר לפטר אותו ובנושא הזה אני אגיש שאילתה ליועץ המשפטי לממשלה, אם בכלל בסמכותו לפטר את ראש מערך הגיור.

ינון אזולאי: גם אם זה בסמכותו, יש דרך לעשות זאת.

ינון אזולאי: בנוסף לכך הצטרף עוד מכתב של שר האוצר בעניין הזה ואני חושב ששר האוצר לא היה צריך להתערב.

ינון אזולאי: ההתערבות לא הייתה במקומה.

ינון אזולאי: לכן אני חושב שצריך להצביע בעד הרוויזיה ולפתוח אותה על מנת לדון מחדש בפנייה.

אלכס קושניר: מי בעד קבלת הרוויזיה על פנייה מספר 158-156, משרד ראש הממשלה?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: הרוויזיה לא נתקבלה

אלכס קושניר: הרוויזיה לא התקבלה.

אלכס קושניר: הפניה אושרה.

אלכס קושניר: רוויזיה על פנייה מספר 29 עד 30, 59, דיור ממשלתי, מבר צה"ל לנגב.

ינון אזולאי: אתה יכול להצביע

אלכס קושניר: מי בעד קבלת הרוויזיה על פנייה מספר 29, 30 ו-59, הדיור הממשלתי, מעבר צה"ל לנגב?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: הרוויזיה לא נתקבלה

אלכס קושניר: הרוויזיה לא התקבלה, הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: רוויזיה על פנייה מספר 136 עד 137, משרד האוצר.

ינון אזולאי: ההסברה לגבי המעבר בין הבנקים.

ינון אזולאי: זה עם ההלוואות?

אופיר כץ: כן.

ינון אזולאי: אני לא מבין למה צריך לשלם זקיפת הטבה.

ינון אזולאי: אם לקחתי הלוואה, למה אני צריך לשלם זקיפת הטבה?

אלכס קושניר: כי אתה משלם פחות מאשר משלמים בשוק.

ינון אזולאי: אז אני צריך לשלם פעמיים?

אלכס קושניר: כל מקרה אתה משלם פחות.

ינון אזולאי: עד שנותנים לי רווח, תנו אותו בכיף.

ינון אזולאי: יש הלוואת מדינה, קיבלנו בה אחוז, זה מחיר טוב.

אלכס קושניר: למה אתה אומר קיבלנו?

אלכס קושניר: אתה לא מקבל את זה.

ינון אזולאי: גם אנחנו מקבלים את זה.

אלכס קושניר: לא.

ינון אזולאי: למה לא? כן.

אלכס קושניר: אנחנו לא עובדי מדינה.

ינון אזולאי: יכול להיות שזה בגלל שיש לי הלוואה מהתקופה שהייתי עובד מדינה.

ינון אזולאי: עד היום אני משלם אותה.

ינון אזולאי: על זה אני מבקש לפתוח עכשיו את הרוויזיה.

אלכס קושניר: מי בעד קבלת הרוויזיה על פנייה מספר 136 עד 137, משרד האוצר?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: הרוויזיה לא נתקבלה

אלכס קושניר: הרוויזיה לא התקבלה.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

ינון אזולאי: מערך הסייבר בבאר שבע.

ינון אזולאי: לא אכפת לי למשוך את הרוויזיה הזאת אבל קצת מפריע לי שמערך הסייבר בא אלינו כמה פעמים.

ינון אזולאי: משרד האוצר צריך לדעת שצריך להביא את הכול ביחד.

ינון אזולאי: אנחנו נמשוך את הרוויזיה הזאת.

ינון אזולאי: אל תצביע עליה.

אלכס קושניר: הרוויזיה נמשכה.

אלכס קושניר: לעת עתה סיימנו עם הרוויזיות שהיו לנו ואנחנו חוזרים לפניות.

אלכס קושניר: פנייה מספר 53 ו-54, תשלום ריבית ועמלות.

אסף וקסלר: הפנייה התקציבית נועדה לתקצוב סך של 146 אלפי שקלים עבור תשלומי ריבית על החוב הממשלתי.

אלכס קושניר: מה החוב הממשלתי?

אסף וקסלר: מספר כל החוב?

אסף וקסלר: שלומי כהן מהחשב הכללי נמצא ב-זום ואולי הוא ידע לומר.

אסף וקסלר: אם אתם זוכרים, באישור חוק התקציב האחרון בוועדה, הפחתנו מתוך הסעיף הזה כ-250 מיליון שקלים על בסיס הערכות שהיו לנו באותה נקודת זמן, שהן השתנו מההערכות שהיו לנו עת הגשנו את התקציב באוגוסט וכעת אנחנו רואים שההערכות היו קצת אופטימיות מדי בהקשר הזה.

אסף וקסלר: עלויות הריבית יותר גבוהות ממה שחשבנו שיהיו.

ינון אזולאי: המדינה שילמה יותר?

אלכס קושניר: צריכה לשלם יותר.

אסף וקסלר: צריכה לשלם יותר עלויות ריבית.

אסף וקסלר: זה תלוי בהרבה מאוד דברים ביחס לקצב של הנפקת אגרות החוב החדשות וקצב של התשלום והמחזור של אגרות חוב.

אסף וקסלר: בסופו של דבר אנחנו משנים כאן 146 מתוך 40 מיליארד שזה יחסית באחוז זאת טעות קטנה וסבירה.

אלכס קושניר: 40 מיליארד שקלים בשנה תשלומי ריבית.

אסף וקסלר: 41.

ינון אזולאי: רק על ריבית.

אסף וקסלר: כן.

אסף וקסלר: רק ריבית.

אלכס קושניר: מטורף.

אלכס קושניר: במשך 12 שנים לקחתם הלוואות בלי סוף.

ינון אזולאי: עוד פעם תגיד לי 12 שנים.

ינון אזולאי: תסתכל איך צמחה הכלכלה.

אלכס קושניר: אתה יודע מה?

אלכס קושניר: שמונה שנים.

ינון אזולאי: אתה מוריד את השנים שהייתם בקואליציה?

אלכס קושניר: כן.

אסף וקסלר: סך תשלומי הקרן חוב הם כ-123 מיליארד.

ינון אזולאי: הריבית של המדינה שהיא משלמת היא ריבית גבוהה?

אלכס קושניר: זה תלוי.

ינון אזולאי: בממוצע.

אסף וקסלר: בסך הכול בשנים האחרונות מצבנו השתפר כשהריביות עבור אגרות החוב של המדינה ירדו.

אסף וקסלר: זה קשור גם לסביבת הריבית העולמית.

אסף וקסלר: בכל העולם יש ירידה של עלויות חוב.

אלכס קושניר: אני מזכיר לך שעשינו כאן

אלכס קושניר: צעד מאוד חשוב באג"ח מיועדות שהחלפנו את זה במנגנון הבטחת תשואה.

אלכס קושניר: זה מקטין משמעותית את הריבית על האג"ח כי שם זה היה 4.86 וזה מטורף.

ינון אזולאי: למה זה לא תוקצב בתכנית מספר 3 בביטוח לאומי?

אסף וקסלר: גם הביטוח הלאומי הוא חלק מהגורמים שמדינת ישראל לווה מהם וגם גם אנחנו משלמים ריבית.

ינון אזולאי: כמה ריבית המדינה משלמת לביטוח לאומי?

אסף וקסלר: סך כל תשלומי הריבית לביטוח הלאומי?

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: באחוזים.

ינון אזולאי: כמה היא משלמת על הלוואה?

אסף וקסלר: אני לא יודע.

אסף וקסלר: אני יכול לבדוק ולהחזיר תשובה.

ינון אזולאי: התייעצות.

אלכס קושניר: נחזור להצביע בשעה 16:28.

אלכס קושניר: מי בעד אישור פנייה מספר 53 ו-54, תשלום ריבית ועמלות?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושרה

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

ינון אזולאי: רוויזיה.

אלכס קושניר: יש רוויזיה.

אלכס קושניר: אתה לא רוצה לשלם ריבית?

ינון אזולאי: למה שהמדינה תשלם ריבית 41 מיליארד שקלים?

ינון אזולאי: אתם נורמלים?

אלכס קושניר: פנייה מספר 55 ו-56, תשלומי חובות.

אסף וקסלר: הפנייה התקציבית נועדה לתקצב סך של 29 אלף אלפי שקלים עבור החזר קרן החוב הממשלתי לביטוח הלאומי.

ינון אזולאי: למה זה לא הגיע עם הפנייה הקודמת?

אסף וקסלר: אלה סעיפים אחרים.

אסף וקסלר: כאן אנחנו מדברים על החזר החוב.

ינון אזולאי: והפנייה הקודמת הייתה ריבית.

אסף וקסלר: זאת הייתה ריבית בגין החוב.

אסף וקסלר: כן.

אסף וקסלר: אלה סעיפי תקציב נפרדים.

אסף וקסלר: כל פנייה מגיעה בנפרד.

ינון אזולאי: כמה סך החוב לביטוח לאומי?

אסף וקסלר: סך החוב הכולל?

אסף וקסלר: אני צריך לבדוק את זה.

אסף וקסלר: סך ההחזר בשנה הזאת הוא כ-14.5 מיליארד שקלים.

ינון אזולאי: והוא מוחזר כל חודש באופן רציף?

אסף וקסלר: הוא מוחזר רציף.

אסף וקסלר: כן.

אסף וקסלר: לאורך השנה.

אסף וקסלר: לאורך כל השנה.

ינון אזולאי: כל חודש סכום קבוע?

אסף וקסלר: זה בהתאם להסכם עם הביטוח הלאומי.

אסף וקסלר: אני לא בטוח בדיוק לגבי מנגנון ההסכמים אבל יש תשלומים שוטפים בהתאם להלוואות שנלקחו והתשלום צמוד למדד המחירים לצרכן.

אסף וקסלר: לכן יש כאן את העדכון.

ינון אזולאי: כרגע דיברנו על סוגי ריביות שיש למדינה.

ינון אזולאי: כשהיא לוקחת ריבית, זה בעצם מהכיס השני של המדינה, היא תשלם ריבית פחותה?

אסף וקסלר: מול הביטוח הלאומי?

ינון אזולאי: כן.

אסף וקסלר: לאו דווקא.

אסף וקסלר: כמו שדיברתם על אגרות חוב מיועדות, הריבית שם היא מאוד גבוהה על אף שהוודאות היא יחסית נמוכה.

ינון אזולאי: אם לצורך העניין המדינה לוקחת מהכיס השני שלה, אני מבין שהיא צריכה לשלם ריבית אבל למה לקחת ריבית שהיא יותר גבוהה מאשר לקחת לצורך העניין מהבנק?

אסף וקסלר: בסופו של דבר אלה המנגנונים שקובעים.

אסף וקסלר: זה תלוי בהרבה דברים.

אסף וקסלר: , קודם כל, יש את רכיב הסיכון שהוא הנפקות אג"ח רגילות לציבור אבל יש גם הסדרים אחרים כמו אגרות חוב מיועדות או ביטוח לאומי שיש גם עקרונות אחרים שעומדים מאחוריהם.

ינון אזולאי: אם כך, למה המדינה לא לוקחת מבנק אלא מביטוח לאומי?

אסף וקסלר: המדינה לוקחת גם מבנק.

אסף וקסלר: כשהמדינה מנפיקה חוב לציבור, חלק מהמשתתפים הם מוסדות ביטוח, פנסיה וכדומה.

אלכס קושניר: מדינה לא באה ואומרת שלום, אני רוצה הלוואה.

אלכס קושניר: המדינה מנפיקה אגרת חוב והציבור, או בעיקר המוסדיים וגם הבנקים, משתתפים במשחק הזה וקונים.

ינון אזולאי: המדינה משלמת שם את הריבית הגבוהה בגלל שהיא מרוויחה על זה והיא אומרת שהיא מתקזזת מול זה ובסופו של דבר יוצא לה יותר זול.

אלכס קושניר: מול מי?

אלכס קושניר: מול ביטוח לאומי?

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: מול אגרות החוב.

אלכס קושניר: כך המדינה מלווה כסף.

אלכס קושניר: זה המנגנון.

ינון אזולאי: היא לווה וגם מלווה.

ינון אזולאי: נכון?

אלכס קושניר: במקרה הזה היא מלווה.

אלכס קושניר: ברגע שהיא מנפיקה אג"ח, היא מלווה.

ינון אזולאי: בסופו של דבר היא מלווה.

קריאה: היא לוקחת מהציבור ומחזירה.

ינון אזולאי: אני שואל אם בסופו של דבר היא מתאזנת בריביות.

אסף וקסלר: רוב אגרות החוב שהמדינה מנפיקה הן בשוק החופשי ונקבעים – מה שאמרנו בסעיף הקודם – לפי המצב במשק הכלכלי העולמי, במצב הריביות העולמי וביכולת של ישראל להחזיר החזר חוב.

אסף וקסלר: חוץ מזה, המדינה גם לווה בעיקר מהמוסד לביטוח לאומי ומשפה אותו בגין הדבר הזה בריבית כאשר הריבית כאן היא לא במחירי השוק החופשי אלא לרוב למעלה מכך וכך המדינה מיטיבה עם חוסכי הביטוח הלאומי בהקשר הזה.

ינון אזולאי: התייעצות.

אלכס קושניר: חוזרים להצבעה בשעה 16:37.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על אישור פנייה מספר 55 ו-56, תשלומי החובות.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושרה

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

ינון אזולאי: רוויזיה.

אלכס קושניר: יש לנו רוויזיה נוספת.

אלכס קושניר: נחזור להצביע על הרוויזיות בשעה 17:07.

ינון אזולאי: אם אתה לא מצביע על הרוויזיה הזאת, מתי אתה יכול להצביע על הרוייזיות?

אלכס קושניר: זה לא משנה.

אלכס קושניר: אנחנו נצביע ב-17:07.

טמיר כהן: צריך לתת חצי שעה מראש.

אלכס קושניר: בכל מקרה אני צריך להודיע חצי שעה מראש.

ינון אזולאי: כמה רוויזיות יש?

טמיר כהן: ארבע רוויזיות.

ינון אזולאי: אנחנו נמשוך את כל הרוויזיות כדי שלא יצטרכו לחזור לכאן שוב.

אלכס קושניר: תודה רבה.

טמיר כהן: נמשכו הרוויזיות מפנייה מספר 54-53, מפנייה מספר 126-125, מפנייה מספר 134.

אלכס קושניר: השלמנו כאן תהליך מאוד ארוך שהתחיל אחרי שחוק התקציב עבר קריאה ראשונה בכנסת ועד היום.

אלכס קושניר: זה היה תהליך שלם שעשינו עם ריבים, צעקות, צחוקים, חיוכים, דמעות, לילות, הכול היה כאן.

אלכס קושניר: אני רוצה להגיד תודה לכולם אבל במיוחד אני רוצה להגיד תודה לשיר שעוזבת את הצוות המשפטי של ועדת הכספים.

אלכס קושניר: היא נשארת בכנסת.

אלכס קושניר: זאת בעצם הישיבה האחרונה שלה איתנו.

אלכס קושניר: שיר, תודה רבה ושיהיה לך בהצלחה בתפקיד החדש שלך.

ינון אזולאי: אני רוצה שתגיד את האמת, כמה פעמים חשבת שאנחנו מתייאשים.

אלכס קושניר: האמת?

אלכס קושניר: אף פעם.

ינון אזולאי: לא חשבת שאנחנו הולכים למשוך והולכים?

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: ידעתי שלא תתייאש.

אלכס קושניר: ידעתי שהולכים עד הסוף.

ינון אזולאי: אני חייב לומר קודם כל לאופיר תודה רבה.

ינון אזולאי: לאופיר ולגפני.

ינון אזולאי: היו כאן חבר'ה מהאופוזיציה ועבדנו בשיתוף פעולה טוב ביותר.

אופיר כץ: לומדים ממך.

אופיר כץ: מהטוב ביותר.

ינון אזולאי: היה שיתוף פעולה טוב מאוד.

ינון אזולאי: כמו שאמרת, היה כאן אירוע עם מריבות, עם כעסים, צעקות, אבל בסופו של דבר אני יכול לומר, לצערי, לא השגנו את מה שציפינו להשיג ואני מדבר על אותם 5,000 עובדים שלצערי ילכו הביתה.

ינון אזולאי: אני חושב שזאת תעודת עניות לממשלה.

ינון אזולאי: אני מרגיש עם זה רע מאוד שלא הצלחתי לעשות משהו.

ינון אזולאי: כשאני מדבר על תרבות חרדית, על אל המעיין, תודעה וכל הארגונים האלה, אני עדיין מקווה כי ניר אורבך אמר שהוא ינסה לעשות משהו כי אחרת אותן משפחות ילכו הביתה.

ינון אזולאי: אני מקווה שגם אתם תנסו לעזור לניר.

ינון אזולאי: אמנם סיימנו עם ההעברות אבל יכול להיות שניתן עוד לעשות משהו.

ינון אזולאי: אני מבקש מכם, כל אחד ביכולת שלו, ולדימיר, גם ממך אני מבקש לפעול לגבי מה שדיברנו בתרבות החרדית.

ינון אזולאי: תעשו את הכול גם ברגעים האלה.

ינון אזולאי: מה שעוד אפשר לעשות ולהציל, אלה משפחות.

ינון אזולאי: אל תסתכלו על שום דבר אחר אלא רק על אותן משפחות שאמורות ללכת הביתה.

ינון אזולאי: זו הבקשה.

ינון אזולאי: תסתכלו על הילדים שלהן.

ינון אזולאי: הם חוזרים הביתה עם 400 שקלים שהם כדי להאכיל את הילדים שלהם.

ינון אזולאי: הבקשה שלי באמת מכל הלב, עזבו, מה שעברנו - עברנו, אבל בואו ננסה לשלב כוחות בשביל אותן משפחות.

ינון אזולאי: אם זה יהיה, זאת תהיה תקנה לכל ונוכל כולנו להסתכל לכל האזרחים בעיניים ולהגיד שעשינו עוד משהו.

ינון אזולאי: לפעמים על 10 עובדים ועל עובד אחד אנחנו נלחמים כאן ובצדק.

ינון אזולאי: אני מדבר כאן על 5,000 עובדים שאמנם משתכרים 400 שקלים בחודש אבל עבור זה הרבה כסף.

ינון אזולאי: זה רבע משכורת שהם מקבלים במשך השנה.

ינון אזולאי: תודה רבה.

אלכס קושניר: לפני שיוצאים להפסקה, מעבר לזה שאנחנו יושבים כאן סביב השולחן ואותנו רואים, יש כאן הרבה אנשים שלא רואים אותם.

אלכס קושניר: את חלקם רואים לפעמים, את טמיר, אבל יש הרבה אנשים שעובדים במזכירות הוועדה, גם הצוותים של כולנו שמכינים אותנו לדיונים, הסדרנים ועוד.

אלכס קושניר: זה לא מובן מאליו.

אלכס קושניר: גם אתמול ישיבה שהתקיימה למשך 20 דקות וליאת הגיעה מראשון לציון בשביל אותן 20 דקות.

אלכס קושניר: כל ההירתמות הזאת היא לא מובנת מאליה.

אלכס קושניר: תודה למשרד האוצר.

אלכס קושניר: תודה רבה לכולם.

אלכס קושניר: אנחנו נמשיך לעשות את העבודה שלנו.

אלכס קושניר: נחזור בשעה 18:00 כדי לדון בתקציב רשות לניירות ערך לשנת 2022.

אלכס קושניר: תודה רבה.