ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 191, 2021-12-30 18:00

אלכס קושניר: אני פותח את ישיבת ועדת הכספים.

אלכס קושניר: על סדר היום הצעת אישור תקציב רשות ניירות ערך לשנת 2022 בהתאם לסעיף 11 לחוק ניירות ערך, התשכ"ח-1968.

אלכס קושניר: .

ינון אזולאי: אדוני הישוב ראש, שאלה אליך.

ינון אזולאי: פורסם עכשיו – בהמשך להעברות התקציביות שהיו – שרע"מ הביאו העברה של 40 מיליון שקלים עבור טיפוח.

ינון אזולאי: אני לא ראיתי העברה כזאת.

ינון אזולאי: אולי אתה מכיר?

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: אני לא מכיר.

ינון אזולאי: לא הגיעה לכאן.

אלכס קושניר: לא הייתה.

ינון אזולאי: גם אני לא מכיר.

ינון אזולאי: אנחנו נלחמים כאן על כל שקל ואז באים עם פרסומים כאלה כשהם לא נוכחים בזמן ההעברות.

ינון אזולאי: תודה לך אדוני היושב ראש.

ינון אזולאי: אני בתקווה שנביא את זה לכל המגזרים כי גם מה שהופץ, הופץ רק למגזר מסוים במגזר שלו.

ינון אזולאי: אני חושב שכדאי שנעזור כולנו להביא את זה למען כלל המגזרים.

אלכס קושניר: גם לי יש הודעה בנושא הזה של מס רכוש.

אלכס קושניר: אגף התקציבים במשרד האוצר עדכנו אותי בסוף הדיון הקודם שאכן המערכת הייתה פתוחה ואכן הכסף הועבר היום.

ינון אזולאי: יופי.

ינון אזולאי: יישר כוח.

אלכס קושניר: לפני שאנחנו עוברים לנושא התקציב עצמו, אני רוצה לומר שלפני כשלושה שבועות קיבלתי פנייה מאיגוד מרכזי הסיוע לנפגעי ונפגעות תקיפה מינית בדבר סירובכם לפעול להחלת חובת גילוי של תאגידים המפוקחים על ידכם, גילוי בנושא הטרדות מיניות.

אלכס קושניר: פניתי אליכם במכתב כדי לקבל את העמדה שלכם ומעיון במכתב שהתקבל לפני יומיים, אם אני לא טועה, ב-27 לחודש, אני נדהמתי לגלות שהרשות אינה רואה צורך בהחלת חובת גילוי כזו בטענה שמדובר במידע שאינו מהותי עבור ציבור המשקיעים.

אלכס קושניר: חשוב לי להכניס אתכם לישראל 2020 ו-2021 ולומר שהנושא הזה של הטרדות מיניות נמצא על סדר יומו של הציבור ולכן אני חושב שכן מדובר בנושא מהותי עבור המשקיעים שבסבירות גבוהה יכול להשפיע על החלטות ההשקעה שלכם.

אלכס קושניר: לכן אני מודיע לכם כאן

אלכס קושניר: שאני הולך לפעול לשינוי חקיקה בנושא על מנת לחייב את התאגידים הציבוריים במתן גילוי במקרה של הטרדה מינית בתוך הארגון.

אלכס קושניר: אני כאן פונה אליכם ומצפה מכם לשיתוף פעולה בניסוח החקיקה הזאת כדי שנוכל לעשות אותה ביחד.

אלכס קושניר: צריך להבין שהנושא הוא כן נושא מהותי, הוא כן נמצא על סדר יומו של הציבור והוא כן יכול להשפיע על החלטת ההשקעה של הציבור.

אלכס קושניר: לכן אני הולך לנסות לקדם את החקיקה הזאת מהר ככל שאני יכול ואני אשמח לקבל את שיתוף הפעולה שלכם בנושא הזה.

ענת גואטה: תודה רבה כבוד היושב ראש, כל מי שמשתתף בדיון הזה.

ענת גואטה: אני רוצה לומר בקצרה שני דברים.

ענת גואטה: קודם כל, אני מקווה שנוסח המכתב שלנו מונח בפניך מכיוון שהמכתב שלנו לחלוטין לא אומר שמדובר במידע לא מהותי ואני רוצה להסביר.

ענת גואטה: הרשות פועלת מכוח הסמכות שניתנה לה על פי חוק ניירות ערך ועל פי החוק כל מידע מהותי מחויב בדיווח.

ענת גואטה: זה היה נוסח המכתב שלנו.

ענת גואטה: מבחינתנו בכל מקום שבו הטרדה מינית עולה כדי מידע מהותי, קיימת חובת דיווח.

ענת גואטה: לעניין ההצעה שלך לתיקון חקיקה.

ענת גואטה: אני חושבת שככל שיוחלט לפעול לתיקון חקיקה, צריך לתקן את החוק לגבי כל החברות ולא רק לגבי חברות ציבוריות כי הטרדות מיניות מתרחשות לא רק בשוק ההון.

ענת גואטה: הן מתרחשות בכל מערכת בה קיימים בני אדם ואני לא רוצה לנקוב בשמות של גופים.

ענת גואטה: זאת אומרת שאם אנחנו נפעל לתיקון חקיקה, אנחנו נמליץ לתקן את חוק החברות ולחייב דיווח כזה בכל תאגיד שהוא - שותפות, חברה פרטית, חברה ציבורית - ובמקום הזה נלך יד ביד ונשמח מאוד לכך.

אלכס קושניר: אני מאוד שמח לשמוע את זה.

אלכס קושניר: אם צריך להרחיב את הדבר הזה, נרחיב אותו.

אלכס קושניר: אני בהחלט בעד.

אלכס קושניר: ננסה לנסח את החקיקה הזאת יחד.

אלכס קושניר: לעניין התקציב.

אלכס קושניר: הגשתם לנו את הצעת התקציב לשנת 2020 ואני מבקש שתציגו אותה.

ענת גואטה: ברשותך, אני אומר כמה מילות פתיחה.

ענת גואטה: במהלך שנת 2019 פרסמנו את התכנית האסטרטגית שלנו לשנים 2022-2019 כאשר ביסוד שלה קבענו תפיסה לפיה פיתוח של שוק ההון הציבורי הוא מרכיב חיוני בישראל והוא חלק מהאינטרס הלאומי של מדינת ישראל ובהתאם לכך פעלנו.

ענת גואטה: בתוך אותה תכנית אסטרטגית למעשה נקבעו ארבעה עקרונות מרכזיים: שמירה על שוק הוגן, הרחבה וביסוס של השוק הציבורי, קידום חדשנות טכנולוגית בשוק ההון וקידום תחרות בשוק ההון.

ענת גואטה: בסופו של דבר רבים מהצעדים בהם נקטנו בשנים אלה נשאו פירות.

ענת גואטה: אחד הנתונים המרכזיים שמעידים על כך נוגע למספר ההנפקות החדשות בבורסה בשנה החולפת שעמד על 100 חברות.

ענת גואטה: זה מספר חסר תקדים מהעשורים האחרונים.

ענת גואטה: ההתפתחות הזאת דרשה מכולנו ברשות התגייסות כלל ארגונית והשקעה של משאבי זמן וכוח אדם כדי שהדבר הזה יקרה וכדי שנוכל גם לפקח עליו בצורה אפקטיבית.

ענת גואטה: במבט לאחור אני רוצה לומר לכל מי שנמצא כאן שאני גאה מאוד באופן שבו אנחנו עמדנו באתגר הזה תוך כדי שאנחנו מותחים עד הקצה את המשאבים שעומדים לרשותנו.

ענת גואטה: אירוע נוסף חשוב שהוא תוצאה של עבודה מאומצת שלנו בשנים האחרונות נוגע להודעה של MSCI, עורכת המדדים הגלובלית הגדולה בעולם, על בחינה לכלול את ישראל במדד ה-MSCI אירופה כדי לממש את היעד של הגדלת השקעות זרות בישראל.

ענת גואטה: פעלנו בשנים האחרונות מול MSCI כדי לתקן את האנומליה שקיימת ביחס למעמד של ישראל במדדים המובילים שגורמת לייצוג חסר של ישראל במדדים האלה ולכן גם לנוכחות חסר של משקיעים גלובליים בשוק ההון בישראל.

ענת גואטה: אחרי MSCI עוקבים בעולם כ-11 טריליון דולר וההכללה של ישראל בתוך המדדים היא אירוע חסר תקדים והוא חלק מהמאמצים הרבים שאנחנו משקיעים בתהליך הזה ולכן קשור באופן אינהרנטי לנושא התקציב.

אלכס קושניר: מתי זה אמור לקרות?

ענת גואטה: ב-21 בפברואר תתקבל החלטה סופית.

ענת גואטה: אנחנו כרגע נמצאים בסוג של רוד שאו מול כל גורם רלוונטי בעולם ובישראל.

ענת גואטה: זה אירוע שקורה פעם בעשור ואני חושבת שכולנו צריכים להתגייס למאמץ הזה.

ענת גואטה: אנחנו משקיעים הרבה מאוד מאמצים כדי שבסוף באמת ההצבעה תהיה לטובת ישראל.

ענת גואטה: בסופו של דבר אם יוחלט על שינוי בהרכב המדדים, השינוי הזה, מבחינת כסף, המשמעות שלו היא כניסה של השקעות זרות בהיקף של מיליארדי דולרים רק בשלב הראשון.

ענת גואטה: שנת 2022, שהיא שנת התקציב שאנחנו מבקשים לאשר, תהיה השנה הרביעית ליישום התכנית האסטרטגית שלנו ובכוונתנו להמשיך לקדם את כל המהלכים שנגזרים מיישום התכנית האסטרטגית.

ענת גואטה: אנחנו צופים שיהיו תהליכים נוספים שיושלמו בשנת 2022 וחלקם נמצאים כבר בשלבי הבשלה מתקדמים.

ענת גואטה: האתגרים המרכזיים הם פיתוח של שני תחומי פיקוח חדשים שהרשות חלקם קיבלה ותקבל בקרוב, רישוי ופיקוח על נותני שירותי תשלום ונותני שירותי מידע פיננסי שכבר אושרו בחוק ההסדרים האחרון.

ענת גואטה: שנת 2022 תהיה שנה משמעותית מבחינת מאזן הכוחות מבחינה צרכנית מכיוון שהשליטה בציבור הצרכנים הפיננסים שהייתה עד היום בידי הבנקים תעבור לתחרות מול שחקניות חדשות שייכנסו לשוק ולמעשה ישנו את מאזן הכוחות.

ענת גואטה: האתגר הנוסף הוא במספר התאגידים המדווחים.

ענת גואטה: כמו שציינתי, 100 תאגידים חדשים הצטרפו בשנה האחרונה לשוק ההון, לשוק הציבורי.

ענת גואטה: התאגידים האלה הם תאגידים שיצריכו מאתנו משאבי פיקוח וחקירה על מנת להבטיח את ההתנהלות ההוגנת שלהם מול ציבור המשקיעים.

ענת גואטה: אנחנו ממשיכים להשקיע משאבים ושיתופי פעולה בין-לאומיים ופיתוח עסקי דוגמת הפירות שאני מקווה שנקצור במהלך מול MSCI בין היתר על מנת לסייע לרשות להשתלב בזירה הרגולטורית הגלובלית וקידום כניסה של שחקנים גלובליים מובילים לישראל.

ענת גואטה: בנוסף אנחנו נצטרך השקעה של משאבים נוספים לפיתוח תשתיות וכלים לזיהוי וניתוח מידע לצורכי מעקב, מחקר וגיבוש המלצות בתחום הכלכלי-אסטרטגי תוך שימוש במאגרי נתונים, מדדים ממוחשבים ופיתוח של מערכות טכנולוגיות ייעודיות תומכות החלטה על מנת לנתח ולזהות מידע.

ענת גואטה: לסיום, הרשות מבססת את פעילותה על מערכות מידע שהן ברמה הטכנולוגית הגבוהה ביותר שקיימת בישראל ולצד צורכי התחזוקה השוטפת התקציב שלנו ישמש גם להמשך פיתוח והטמעה של טכנולוגיות חדשות, בין היתר בתחום המידע והסייבר.

ענת גואטה: הרשות תמשיך לשמור על ניהול קפדני של משאביה ולהתייחס בכובד ראש ובכבוד לכל הוצאה תוך בחינת הצורך בהוצאה ואפשרות לצמצם הוצאות בלי לפגוע באיכות התוצר שאנחנו מייצרים.

ענת גואטה: התפיסה הזאת נובעת מהגישה שמנחה אותנו בכל פעילותנו, הקדשה של משאבים, משאבי ציבור, שהופקדו בידי הרשות באופן יעיל, כך שישרת בצורה הטובה ביותר את ענייניו של ציבור המשקיעים.

ענת גואטה: אני מבקשת להעביר את רשות הדיבור לעודד שפירר, מנכ"ל הרשות, שיציג את עיקרי התקציב.

אלכס קושניר: בבקשה.

עודד פורר: ערב טוב לוועדה וליושב ראש.

עודד פורר: שלום לכולם.

עודד פורר: הצעת התקציב שלנו לשנת 2020 עומדת על 192 מיליון שקלים, עלייה של בערך 4 מיליון שקלים מהצעת התקציב של שנת 2021.

עודד פורר: בצד של ההכנסות של הרשות, אני מזכיר שהרשות לא נסמכת על שולחנה של הממשלה וכל הכנסותיה הן תוצר של אגרות שמשלמות החברות והיחידים שמפוקחים על ידי הרשות.

עודד פורר: תקציב ההכנסות של הרשות הוא זהה אבל צריך להסב את תשומת לב הוועדה לעובדה שכ-8 מיליון שקלים מתוך התקציב ממומנים על ידי הרזרבות שלנו.

עודד פורר: בדרך כלל אנחנו מגישים תקציב מאוזן לחלוטין אבל הסיבה היא שאנחנו בשנה הזאת מתכוונים לתת הנחה לתאגידים המפוקחים בגובה של 15 אחוזים מהאגרות השנתיות שהם משלמים מכיוון שנצברו לנו רזרבות שמביאות את תיק הרזרבות שלנו לסכום שאנחנו לא צריכים.

אלכס קושניר: מה הסכום?

עודד פורר: אנחנו עומדים על ממוצע של כ-280 מיליון שקלים בשנת 2021.

ינון אזולאי: ממה זה נובע?

עודד פורר: העודפים נובעים מיותר הכנסות מאשר הוצאות גם משום שבכל שנה אנחנו לא מממשים את מלוא התקציב מכיוון שיש לנו רזרבות שאנחנו בדרך כלל לא נוגעים בהן - אנחנו מכניסים אותן רק בגלל שהחוק מחייב אותנו להכניס רזרבות לתוך התקציב - ובעיקר בגלל שהשנה האחרונה הייתה שנת גבייה יוצאת דופן בגלל כמות יוצאת דופן של תאגידים שהונפקו בשנה הזאת.

ינון אזולאי: דווקא בשנת קורונה?

עודד פורר: דווקא בשנת הקורונה, כמו שאמרה יושבת ראש הרשות, הנפיקו 100 חברות חדשות, נכנסו לתוך מנגנון החברות הציבוריות בבורסה.

עודד פורר: רק כדי לסבר את האוזן, זה בערך רבע מכמות החברות שיש זאת אומרת, נוספו לשוק בערך עוד רבע מכמות החברות מה שיצר לנו הכנסות מאוד מאוד גבוהות.

עודד פורר: בהקשר זה אני רוצה להצהיר לוועדה.

עודד פורר: אמנם אנחנו בשנתיים של הפחתת אגרות של 15 אחוזים, אבל בגלל שנוצרו לנו רזרבות מעל מה שהתכוונו שיהיו לנו, אנחנו מצהירים לוועדה שבמהלך השנה, עד חודש אוגוסט, שזה מועד הגבייה שלנו, אנחנו נבוא לוועדה עם הצעה להגדלת ההנחה שאנחנו נותנים לגופים המפוקחים על ידינו.

ינון אזולאי: בשנה שעברה ולפני שנתיים עשיתם את זה, לא?

עודד פורר: בשנה שעברה ולפני שנתיים עשינו את זה על 15 אחוזים.

עודד פורר: אנחנו מבקשים השנה, כבר השנה, עוד לפני שאנחנו מממשים את ה-15 אחוזים האלה, להגדיל את סכום ההנחה ל-30 אחוזים ולא ל-15 אחוזים.

ינון אזולאי: מה הנדיבות?

ינון אזולאי: מה עומד מאחורי זה?

עודד פורר: למה הנדיבות?

עודד פורר: מכיוון שאנחנו גוף מאוד אחראי.

עודד פורר: משתמשים בתקציב רק לצרכים שאנחנו משתמשים ואין לנו צורך בשאר.

עודד פורר: לכן אנחנו מחזירים למי שנתן לנו את הכסף.

עודד פורר: זה כסף ציבורי.

ינון אזולאי: כמה יישאר לכם?

עודד פורר: בסופו של תהליך שיהיה כנראה רב שנתי, אנחנו רוצים להגיע עם תיק הרזרבות שלנו ל-200 מיליון שקלים שעל פי הבחינות הכלכליות שעשינו זה הסכום שאנחנו צריכים שיהיה לנו לימי סגריר ולעוד מטרות שאם הוועדה תרצה, אני אפרט.

ינון אזולאי: לכאן בדרך כלל באים ומבקשים עוד.

אלכס קושניר: חברי הכנסת בוועדת הכספים לא יודעים להגיב לאירועים כאלה.

ינון אזולאי: הקפיצה מ-15 ל-30 אחוזים, זה כנראה בגלל ההנפקה של 100 החברות החדשות.

עודד פורר: זה לא מה שהיה בצפי שלנו.

עודד פורר: אם הכול היה פועל לפי הצפי שלנו, כנראה שה-15 אחוזים היו מספיקים אבל בגלל שהייתה גאות מאוד גדולה בשוק ההון, אנחנו חשבנו על 30 אחוזים.

עודד פורר: לא רק זה אלא שאנחנו מתכוונים לעשות את זה רב שנתי ולא רק לשנה הקרובה.

עודד פורר: אם יתממשו התחזיות, זה יהיה לשנתיים או לשלוש שנים לפחות.

אלכס קושניר: אחר כך תוכלו להעלות בחזרה.

עודד פורר: בהוראת שעה.

עודד פורר: אנחנו לא משנים את התקנות אלא בהוראת שעה מפחיתים את גובה האגרה.

עודד פורר: רוב הסעיפים עצמם, אני חושב שהם קצת פחות מעניינים.

עודד פורר: אם יש לכם שאלות ספציפיות, אני אשמח מאוד לענות.

אלכס קושניר: אתם בעצם נכנסים לשני תחומים חדשים, האחד הוא הנושא של פיקוח על נותני שירות מידע פיננסי והשני הוא פיקוח על נותני שירותי תשלום.

אלכס קושניר: זה לא ליבת העיסוק שלכם.

עודד פורר: נכון.

אלכס קושניר: לי למשל, לפחות אינטואיטיבית, הנושא הזה של שירותי התשלום נראה קצת מוזר שזה צריך להיות אצלכם ולא במקום אחר.

אלכס קושניר: אני רוצה קודם כל לשמוע איך אתם מתכוננים לזה, מה אתם עושים, מה האתגרים, היכן יכולות להיות הבעיות.

אלכס קושניר: אני מאוד מאוד מעריך את מה שאתם עושים ואת איך שאתם עושים אבל שני התחומים האלה הם סוג של ילד חורג כזה שמצטרף לפעילות של הרשות.

אלכס קושניר: רציתי לדעת קודם כל למה, ושנית, מה אתם עושים.

ענת גואטה: אני אשמח להתייחס.

ענת גואטה: אני פתחתי את דבריי בתכנית האסטרטגית של הרשות שפורסמה בשנת 2019.

ענת גואטה: אחד מארבעת העקרונות האסטרטגיים שלנו הוא קידום חדשנות פיננסית בשוק ההון.

אלכס קושניר: אבל זה לא רק בשוק ההון.

אלכס קושניר: ברגע שאתם מתחילים לפקח על נותני שירות, זה לא רק שוק ההון.

ענת גואטה: שוק ההון הוא חלק בלתי נפרד מהמערכת הפיננסית.

ענת גואטה: שוק ההון בישראל היום הוא שוק שבו המערכת הבנקאית והמערכת המוסדית הם השחקנים הגדולים המשמעותיים בו ולכן כשאני מדברת על שוק ההון, אני מדברת על השוק שאנחנו מפקחים עליו אבל המערכת הפיננסית ושוק ההון הם שלובים זה בזה באופן שאי אפשר להפריד ביניהם.

ענת גואטה: אחד התהליכים, תהליכי העומק, שנוכל באמצעותם להגביר את התחרות והחדשנות הפיננסית בשוק ההון, הוא הכניסה של חברות הפינטק לישראל כאשר נכון להיום יש בישראל מעל 800 חברות פינטק שהתאגדו בישראל ולא פעילות בישראל.

ענת גואטה: מעל 90 אחוזים מהן פועלות בחוץ לארץ והמטרה שלנו היא לייצר להן שוק בישראל על מנת להשיג את היעדים האסטרטגיים שקבענו לעצמנו.

ענת גואטה: נכון שלא טריביאלי שרשות ניירות ערך נכנסת לתחומים האלה, אבל אני חושבת שקיבלנו את הפיקוח על התחומים האלה בדין ולא בחסד.

אלכס קושניר: אני לא מפקפק בסמכות שלכם לעשות את זה.

אלכס קושניר: אני רק רוצה להבין.

ענת גואטה: אני מסבירה.

ענת גואטה: קודם כל, מבחינה אסטרטגית זה שלוב בתכנית האסטרטגית שלנו.

ענת גואטה: אנחנו משקיעים הרבה מאוד משאבים בקידום חדשנות טכנולוגית ופיננסית בשוק ההון והיכולת שלנו לבנות שוק לחברות פינטק עולה בקנה אחד עם המטרות האלה.

ענת גואטה: דבר שני.

ענת גואטה: מודלי הפיקוח בעולם ה-PSD וה-API, כך זה נקרא בז'רגון המקצועי, הם לא אחידים בעולם.

ענת גואטה: השווקים המפותחים ביותר בעולמות ה-Open banking שההסדרות האלה מתכתבות איתם, הם אירופה ואנגליה והמודל לחיקוי שלנו הוא המודל האנגלי.

ענת גואטה: באנגליה הרגולטור המקביל לנו, FCA, הוא הגורם שמפקח גם על פעילות ה-API וה-PSD בשוק.

ענת גואטה: זאת אומרת שהמודל הזה הוא לא חריג לגמרי.

ענת גואטה: כל השוק הזה של Open banking הוא שוק חדש, הוא תוצר של שש השנים האחרונות.

ענת גואטה: אנחנו ראינו את זה כחלק אינטגרלי מהפעילות שלנו ומכיוון שהחקיקה הזאת לא התקדמה במשך שנים רבות, אני חושבת שלמשרד האוצר היה רצון שהיא תתקדם ולכן הוחלט שהרשות תקבל על עצמה את הסמכויות האלה.

ענת גואטה: אנחנו כמובן מחויבים להצלחה של הרפורמה הזאת ופועלים כדי שהיא תתממש בקרוב.

אלכס קושניר: באיזה שלב אתם נמצאים?

אלכס קושניר: למה אנחנו צריכים לצפות?

ענת גואטה: כרגע תזכיר חוק ה-API אושר בחוק ההסדרים, בנובמבר.

ענת גואטה: אנחנו כרגע נמצאים בתהליך של כתיבת הוראות.

ענת גואטה: אנחנו נמצאים ממש בישורת האחרונה.

ענת גואטה: אנחנו מתכוונים כבר בחודש מארס הקרוב, שנת 2022, להתחיל להעניק רישיונות לחברות בתחום שירותי מידע פיננסי.

ענת גואטה: תזכיר חוק ה-PSD אמור להתפרסם ממש בימים אלו.

ענת גואטה: לפי החלטת הממשלה מאוגוסט 2021 החוק היה צריך להתפרסם עד 31 בדצמבר 2021, שזה אומר מחר ואנחנו מאוד מקווים שנצליח לעשות את זה.

ענת גואטה: אחרי תהליך הפרסום אנחנו נמתין לחקיקה מהירה.

ענת גואטה: אנחנו מקווים שהדבר הזה יקרה בתוך חודשים ספורים.

ענת גואטה: אנחנו הקמנו בתוך הבית שלנו מערכות שיודעות לתמוך בהסדרה, מתן רישיונות ופיקוח שוטף.

ענת גואטה: יצרנו שינוי ארגוני ברשות, הקמנו יחידה מקצועית גייסנו אנשים, אני משקיעה את מיטב זמני וזה נמצא בראש סדר העדיפויות שלי.

ענת גואטה: אני חושבת שמבחינת היערכות ארגונית אנחנו עשינו כל מה שצריך כדי שהרכבת תצא מהתחנה.

ענת גואטה: אנחנו צריכים לוודא שתהליכי החקיקה הם בזמן שמאפשר לנו לממש את החזון הזה.

אלכס קושניר: אם כבר מדברים על רכבת, מסילת הברזל לכיוון הנכון.

עודד פורר: אם אפשר עוד מילה אחת, להשתמש בביטוי שאתה השתמשת בו קודם לכן.

עודד פורר: אנחנו לא חושבים שזה בן חורג.

עודד פורר: אנחנו חושבים שזה בן בכור.

אלכס קושניר: אין בעיה.

אלכס קושניר: בן בכור יכול להיות גם בן חורג.

עודד פורר: אני אסביר גם למה.

עודד פורר: אנחנו מאמינים שהתפקיד של הרשות הוא לדאוג לטובת עניינם של המשקיעים וחושבים שהציבור הזה שהשתמש במידע של החברות שעושות השוואת מידע ואלה של החברות תשלומים, זה ציבור הצרכנים שאנחנו יודעים לדאוג לו בצורה מצוינת.

עודד פורר: לכן זה משתלב נהדר עם כל הפעילות שלנו.

ינון אזולאי: ומה קרה עד היום?

אלכס קושניר: עד היום לא היה פיקוח על התחום הספציפי הזה.

עודד פורר: בישראל.

ינון אזולאי: בכלל לא היה פיקוח בישראל?

אלכס קושניר: זה תחום מאוד מאוד חדש.

אלכס קושניר: הוא נולד עכשיו, לפני כמה שנים.

אלכס קושניר: לכן מנסים למצוא כאן את הדרך לפקח.

ינון אזולאי: בישראל זה רק עכשיו?

עודד פורר: כן.

עודד פורר: זאת חקיקה חדשה מאוד.

ינון אזולאי: התקציב שהיה בשנת 2021, על איזה סכום הוא עמד?

עודד פורר: התקציב המאושר עמד על 188 מיליון שקלים.

עודד פורר: בעצם 4 מיליון שקלים פחות ממה שאנחנו מבקשים בשנה הבאה.

עודד פורר: הביצוע התקציבי שלו עמד על 179 מיליון שקלים.

עודד פורר: אני רק אשלים ואומר שיחד עם 4 מיליון השקלים של הרזרבות שלא נגענו בהם, היינו מגיעים לניצול של 183 מיליון שקלים, שזה בערך ביצוע של 95 אחוזים מהצעת התקציב.

ינון אזולאי: מה עכשיו התקציב המשוער?

עודד פורר: המשוער הוא 192 מיליון שקלים.

עודד פורר: בחריג ממה שעשינו עד היום – עד היום היו לנו תמיד בבסיס התקציב 4 מיליון שקלים – על פי בקשת הממונה על התקציבים, העלינו את תקציב הרזרבות מ-4 מיליון שקלים ל-5.6 מיליון שקלים.

עודד פורר: זה אפילו קצת פחות ממה שמקובל במדינה אבל הסבירות שלנו שנשתמש ברזרבות היא יחסית נמוכה.

עודד פורר: בדרך כלל אנחנו לא משתמשים אלא רק אם יש משהו מאוד מאוד חריג.

אלכס קושניר: יש כאן עלייה של ארבעה תקנים.

אלכס קושניר: אני אשמח לדעת למה.

עודד פורר: מצוין.

עודד פורר: כל השינוי הזה של השימוש בטכנולוגיה הוא מאוד משמעותי אצלנו ולכן אנחנו רוצים לקלוט עובד בתחום הטכנולוגיה.

עודד פורר: בנוסף העלייה של 100 החברות הציבוריות יצרה לנו צורך ביותר פיקוח על החברות האלה כי אם קודם היו איקס רפרנטים ל-450 חברות ועוד 90 חברות אג"ח, עכשיו יש 100 חברות נוספות שנסחרות בבורסה ואנחנו צריכים עוד.

עודד פורר: בנוסף גם לתחום של התשלומים והשוואת מידע, אנחנו צריכים עוד עובד אחד.

אלכס קושניר: העלית רק בארבעה תקנים.

עודד פורר: אחד, אחד, אחד, אחד.

אלכס קושניר: בכל תחום בן אדם אחד.

עודד פורר: כן.

אלכס קושניר: כל התקנים שלכם מאוישים?

עודד פורר: כן.

עודד פורר: אתה יודע, לפעמים יש עובד שעוזב באמצע שנה אבל בעיקרון כן.

ינון אזולאי: הקרן למתן הלוואות, תן לי הסבר על מה זה.

עודד פורר: לעובדי מדינה יש קרן בבנק דיסקונט.

ינון אזולאי: היום הייתה העברה תקציבית לזה.

עודד פורר: זה היה דיסקונט, עבר ליהב ועכשיו חזר לדיסקונט.

עודד פורר: העובדים של הרשות אינם עובדי מדינה.

עודד פורר: אנחנו נותנים להם קרן בתנאים.

ינון אזולאי: באותם תנאים?

עודד פורר: כן.

ינון אזולאי: אחוז?

ינון אזולאי: משהו כזה?

רן ריפולד: בריבית החשב הכללי.

עודד פורר: בדיוק.

עודד פורר: לפי ריבית החשב הכללי.

ינון אזולאי: כמו לעובדי מדינה.

עודד פורר: כן.

אלכס קושניר: מה השכר הממוצע ברשות?

עודד פורר: השכר הממוצע, כל שנה מתפרסם דוח הממונה על השכר.

עודד פורר: למיטב זיכרוני זה 24 אלף שקלים בממוצע.

עודד פורר: אני אגיד בעניין הזה שיש לנו, בעיקר בשנה הזאת, אתגר מאוד מאוד גדול עם העובדים.

עודד פורר: התחרות במשק והליבה של העיסוק שלה העובדים שלנו שהיא בדיוק בנקודה שבה יש את התחרות הגדולה גורמת לזליגה של מוחות מאוד מאוד טובים מהרשות למקומות אחרים.

עודד פורר: אנחנו נקרעים תחת העניין הזה.

עודד פורר: מאוד מאוד קשה לנו לבוא לעובד שמציעים לו הצעה כפולה בשוק ולהתחרות עליו.

עודד פורר: לכן זה אתגר מאוד גדול, בעיקר בשנה הזאת שעזב אותנו מספר גדול מאוד של עובדים באופן יחסי ולדעתי זה יהיה אתגר גם בשנה-שנתיים הקרובות.

ינון אזולאי: לגבי העובדים.

ינון אזולאי: אתם מחזיקים באחוזים מבחינת עולי אתיופיה, העולים החדשים, המגזר הערבי והחרדי?

ינון אזולאי: יש לך את החלוקה?

עודד פורר: עולי אתיופיה, יש לנו שני עובדים.

ינון אזולאי: מתוך כמה.

עודד פורר: מתוך 270.

עודד פורר: אם תסתכל על הסטטיסטיקה שלנו לפני כן, היא הייתה פחות טובה.

ינון אזולאי: היו פחות משני עובדים?

עודד פורר: כן.

עודד פורר: היינו פחות טובים בזה.

עודד פורר: אנחנו עושים מאמצים מאוד גדולים בעניין הזה.

עודד פורר: אנחנו בקשר ישיר עם כל העמותות של עולי אתיופיה, אנחנו מאוד מאוד משתדלים בדבר הזה.

עודד פורר: תחום ניירות ערך בדרך כלל פחות מעניין אותם לעסוק בו.

עודד פורר: כמה שאנחנו מנסים לפתות אותם, אנחנו לא מצליחים בפעילות הזאת.

ינון אזולאי: המגזר הערבי?

עודד פורר: יש לנו שבעה עובדים מהמגזר הערבי.

ענת גואטה: שני חברי מליאה.

עודד פורר: כן.

עודד פורר: יש לנו גם שני חברי מליאה.

עודד פורר: מהמגזר החרדי, בין 15 ל-20, תלוי מה ההגדרה.

רן ריפולד: בזה אנחנו עובדים יפה.

ינון אזולאי: כנראה אלה המוחות הטובים.

עודד פורר: האמת?

עודד פורר: מוחות מעולים.

אלכס קושניר: מה עם נשים?

ענת גואטה: מבחינת גברים-נשים, אנחנו נמצאים על 50 אחוזים גם ברמת העובדים.

עודד פורר: בהנהלה או 37 או 43 אחוזים.

עודד פורר: אני לא זוכר את הנתון המדויק.

ינון אזולאי: מה רמת השכר של גברים ונשים?

עודד פורר: רמת שכר של גברים ונשים, היא זהה לאותם תפקידים.

עודד פורר: בגלל שיש לנו עיוותים מדי פעם במספר הנשים בסקטור מסוים, השכר של הגברים הוא טיפה יותר גבוה אבל בכל תפקיד שיש בארגון שכר גברים ונשים זהה בול.

ינון אזולאי: גם מבחינת התפקידים של אותם אלה שדיברנו עליהם מאתיופיה?

עודד פורר: כרגע לצערי ליוצאי אתיופיה תפקידים זוטרים.

עודד פורר: ערבים, היה אחד בתפקיד יותר בכיר ועזב אותנו לצערנו.

עודד פורר: חרדים, יש מכל הגזרות.

עודד פורר: נשים, כמו שענת אמרה.

ענת גואטה: בעיקר בתפקידים בכירים.

אלכס קושניר: בעיקר בתפקיד הבכיר ביותר.

אלכס קושניר: מה מצבנו לגבי אנשים עם מוגבלויות?

עודד פורר: התפרסמה שלשום כתבה שאנחנו על אפס אנשים עם מוגבלויות אבל זה ממש לא נכון.

עודד פורר: אנחנו נמצאים על 3 אחוזים של אנשים עם מוגבלויות כשאנחנו צריכים להיות על 5 אחוזים.

עודד פורר: אנחנו גם עובדים על זה.

אלכס קושניר: ינון, יש עוד שאלות?

ינון אזולאי: לא.

אלכס קושניר: נמצא אתנו ב-זום אילן פלטו, מנכ"ל איגוד החברות הציבוריות.

אלכס קושניר: בבקשה.

אילן פלטו: ערב טוב.

אילן פלטו: יש לי שלוש הערות.

אילן פלטו: משום מה בתקציב 2022 לא נכללו הכנסות מימון.

אילן פלטו: אני מניח שבמפרט של 280 מיליון שקלים, בוודאי יהיו הכנסות מימון.

אילן פלטו: ב-2021 היו 12 מיליון שקלים הכנסות מימון.

אילן פלטו: אפשר להניח שגם ב-2022 יהיו הכנסות מימון.

אילן פלטו: אני מניח שאפילו ה-8 מיליון שימוש בעודף של השוק, לא יצטרכו להשתמש בהם.

אילן פלטו: אני מברך את הרשות על הכוונה להוזיל עוד את האגרות ל-30 אחוזים.

אילן פלטו: אני הייתי מעדיף שזה יתקבל כהחלטה כבר היום ולא לחכות לאוגוסט.

אילן פלטו: הייתי ממליץ, לנוכח היקף העצום של היתרות - באמת עצום, אלה 280 מיליון שקלים, כי אין צורך בסכום כזה של יתרות - והייתי מציע לתת פטור מהאגרה לחברות קטנות ובינוניות וגם לחברות שהנפיקו בשנה האחרונה, לשנתיים ראשונות.

אילן פלטו: לתת להן עידוד להיכנס לבורסה ולכן אני מציע לתת פטור בשנתיים הראשונות לחברות שהנפיקו.

אילן פלטו: הערה שלישית היא רק שאלה.

אילן פלטו: ראיתי סעיף בנושא של הדרכה וליווי דירקטורים.

אילן פלטו: מעניין אותי הכוונה בסעיף הזה.

עודד פורר: לעניין הכנסות ממימון.

עודד פורר: כמעט בכל שנה היינו מכניסים סכום בהכנסות ממימון על פי הצפי של המחלקה הכלכלית שלנו שהייתה בוחנת את הסבירות שתיק ההשקעות שלנו יניב.

עודד פורר: תיק רזרבות, אנחנו נותנים אותם לשלושה מנהלי תיקים שנבחרו במכרז אצלנו והם מנהלים לנו את התיק ועושים תשואה על תיק ההשקעות כי אנחנו לא רוצים שהוא ישב בעו"ש ותהיה אפס תשואה.

עודד פורר: בשנה הקודמת ובשנה הזאת, בגלל ריבית אפס וחוסר היכולת שלנו לצפות את גובה התיק, אנחנו לא נותנים מספר כי כל השערה שלנו תהיה סתמית לחלוטין.

עודד פורר: לכן השארנו את זה כרגע על אפס.

עודד פורר: כמו ששמתם לב, אם תיק השקעות שלנו יגדל מעבר לצפי, אנחנו באים לכאן לוועדה ומגדילים את סכום ההנחה שאנחנו נותנים לחברות, כך שאין ממה לחשוש.

עודד פורר: אם הסכום יהיה גבוה יותר בשנה הבאה, אנחנו נבוא עם סכום הנחה גבוה ממה שהצענו.

אלכס קושניר: אגב, מי מבקר לכם את הדוחות הכספיים?

עודד פורר: יש לנו משרד רואה חשבון שעושה לנו ביקורת על הדוחות הכספיים.

עודד פורר: אנחנו מפרסמים את הדוחות הכספיים שלנו מדי שנה ב-31 במארס באתר הרשות.

עודד פורר: השנה יש חקיקה חדשה.

אלכס קושניר: דוחות מבוקרים.

עודד פורר: דוחות מבוקרים.

עודד פורר: השנה יש חוק חדש שמחייב את התאגידים הסטטוטוריים להגיש את הדוחות הכספיים לפי תקנים שהחשב הכללי קבע.

אלכס קושניר: זאת אומרת, המדינה לא מפקחת?

אלכס קושניר: היא בכלל לא עושה פיקוח?

עודד פורר: עד היום לא היה.

ינון אזולאי: הוא דיבר על החברות הקטנות.

עודד פורר: לפני החברות הקטנות.

עודד פורר: הוא ביקש שזה יוחלט כבר היום.

עודד פורר: אני אגיד למה אנחנו לא יכולים להחליט כבר היום ולמה זה לא כל כך משנה.

עודד פורר: קודם כל, אני מצהיר כאן בפני הוועדה – וזה מוקלט – שאני חושב שזאת הצהרה מספיק טובה.

עודד פורר: כדי להביא להחלטה כזאת בוועדת הכספים, אנחנו מבחינת החוק שלנו צריכים קודם כל להעביר את זה בהחלטה פנימית של ועדת כספים של הרשות, אחר כך להעביר את זה לוועדת אגרות בין-משרדית, אחר כך להעביר את זה באישור של אגף התקציבים באוצר כי השר קובע את התקנות האלה, ואחר כך להביא את זה לוועדת הכספים.

עודד פורר: לכן אני מצהיר שלפני אוגוסט – לפני שאנחנו עושים את הגבייה לשנה הזאת – אנחנו מתכוונים לעשות את זה.

ינון אזולאי: אתה יכול גם לזרז את התהליך.

ינון אזולאי: תעשה את זה בארבעה חודשים.

עודד פורר: אנחנו מבטיחים לעשות את זה במהירות האפשרית.

עודד פורר: אין לנו שום עניין שזה יישאר ברקע.

עודד פורר: אנחנו מבטיחים לעשות את זה במהירות האפשרית.

ענת גואטה: מבחינה כלכלית אין לזה השפעה על התאגידים.

ענת גואטה: גם כך הם משלמים באוגוסט.

עודד פורר: לעניין החברות הקטנות.

עודד פורר: לפני שנתיים אנחנו קבענו שכל חברה חדשה שמנפיקה בבורסה, כדי לעודד הנפקות בבורסה, חברות זוכות לפטור של 15 אחוזים מהאגרה השנתית.

עודד פורר: אם כן, כבר אנחנו כבר עשינו את הצעד הזה.

רן ריפולד: חברות חדשות השנה כבר קיבלו 30 אחוזים.

עודד פורר: כן.

עודד פורר: על שנתיים.

רן ריפולד: מי שהנפיק בשנתיים האחרונות, קיבל 15 אחוזים הפחתה מהוראת שעה אחרת שהעברנו לפני שנתיים ועוד 15 אחוזים מהוראת שעה שהעברנו בשנה שעברה.

אילן פלטו: הייתה שאלה קצרה לגבי הדירקטורים.

ענת גואטה: היה שם סעיף הכשרה.

ענת גואטה: זה פורום 35.

עודד פורר: בשנה הקרובה אנחנו הולכים להשיק פורום חדש שנקרא פורום 35 פלוס, שזה בעצם פורום שנועד לעודד השתתפות של דירקטוריות, גיוון מגדרי, שיהיו יותר דירקטוריות בחברות נסחרות כאשר המטרה היא להגיע בכמה שיותר חברות ליותר מ-35 אחוזים.

עודד פורר: כדי לעודד את זה אנחנו צריכים תקציב והכנסנו את זה לבסיס התקציב.

אלכס קושניר: בדיוק רציתי לשאול אותך מה זה ה-35.

אלכס קושניר: בסדר.

אלכס קושניר: ינון, יש לך עוד שאלות?

ינון אזולאי: לא.

אלכס קושניר: תודה על הסקירה.

אלכס קושניר: תודה על הצעת התקציב.

אלכס קושניר: יש לכם השנה באמת אתגרים מאוד מאוד משמעותיים בתחומים החדשים אליהם אתם נכנסים וגם בתחומים שאתם עובדים בהם כבר היום.

אלכס קושניר: אין ספק שהצמיחה של החברות הישראליות שנכנסות לתוך העולם הזה של שוק ההון ונכנסות לתוך המסחר הבורסאי, זה מאוד מעודד וזה בעצם אחד המנועים החשובים למשק הישראלי.

אלכס קושניר: שמחתי לשמוע שאתם עושים עוד צעד לקראת התאגידים ונותנים הנחה.

אלכס קושניר: כמובן צריך לעשות את זה מהר ככל שניתן אבל מצד שני צריך להבין שיש תהליך שלם שאתם צריכים לעבור.

אלכס קושניר: אני בטוח שתדעו לעשות את זה מהר.

אלכס קושניר: אני מעלה להצבעה את הצעת אישור תקציב של רשות לניירות ערך לשנת 2022 בהתאם לסעיף 11 לחוק ניירות ערך, התשכ"ח-1968.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר

אלכס קושניר: התקציב אושר פה אחד.

אלכס קושניר: שיהיה לכם בהצלחה.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: הישיבה נעולה.