ועדת הבריאות, כנסת 24, פרוטוקול מספר 58, 2022-01-18 00:00

עידית סילמן: שלום, צוהריים טובים.

עידית סילמן: אשפוז בקהילה – קופות החולים ובתי חולים: אסטרטגיה של משרד הבריאות בעולמות תכנון האשפוז.

עידית סילמן: כולנו מבינים את הצורך בחשיבות ובעידוד קיום מערך האשפוז הביתי, האשפוז בקהילה על רקע מגפת הקורונה.

עידית סילמן: למטופל שיכול רפואית להיות מאושפז בקהילה אין סיבה להתאשפז בבית חולים, ראינו את זה גם בדיוני ה-CAP, בין ההתחשבנות של קופות החולים ובתי החולים שבאמת יש מעבר מאוד גדול אל הקהילה ורצון להעביר את האשפוז אל הקהילה.

עידית סילמן: אנחנו נמצאים כיום לקראת סיום תכנית האשפוז של משרד הבריאות שהחלה בשנת 2017 ועתידה להסתיים בסוף השנה הנוכחית, לקראת שנת התקציב של 2023, ואנחנו נבקש לוודא שמשרד הבריאות מתקצב ומתעדף את אשפוזי הבית.

עידית סילמן: אנחנו מבינים שחייבים לעשות שינוי משמעותי במערך האשפוז של מדינת ישראל.

עידית סילמן: בוא נשמע רגע מה האסטרטגיה של המשרד בתחום, מה ההמלצות.

עידית סילמן: איילת גרינבאום, בבקשה.

איילת גרינבאום: אני אספר לכם על התכנית שלנו עם ההרחבה המאוד מאוד משמעותית של אשפוזי הבית במדינת ישראל.

איילת גרינבאום: מבחינתנו, חלופת אשפוז בית היא נושא מאוד חשוב, זה חלק מהמיקודים האסטרטגיים של המשרד.

איילת גרינבאום: ברור לנו שהחלופה מצוינת גם למטופלים וגם למערכת הבריאות.

איילת גרינבאום: מחקרים מראים שמדובר בעלויות יותר נמוכות, שיש ירידה דרמטית בסיכון לזיהומים נרכשים, שיש ירידה באשפוזים החוזרים, ושיש שביעות רצון מאוד גבוהה של מטופלים.

איילת גרינבאום: גם שיפור באיכות, בבטיחות ובשירות בכלל.

איילת גרינבאום: המשרד מכיר בחשיבות ומקדם את הנושא כבר משנת 2018.

איילת גרינבאום: זאת הייתה השנה הראשונה שהנושא נכנס למבחני התמיכה שלנו, של משרד הבריאות.

איילת גרינבאום: בשלב הראשון הנושא נכנס כחלק מהרפורמה בסיעוד, במסגרת מבחן מתכלל.

איילת גרינבאום: חשוב לציין שהתשלום לקופות עבור כל יום אשפוז בית עומד על 1,200 שקלים ליום.

איילת גרינבאום: החל מיולי 2021 קיבלנו תקציב מאוד משמעותי להרחבה של אשפוזי הבית.

איילת גרינבאום: הוקצו 188 מיליון שקלים עד יוני 2022 להרחבה של הפעילות.

איילת גרינבאום: הוצאנו את המבחן הזה מהמבחן המתכלל כך שהוא עומד כמבחן בפני עצמו.

איילת גרינבאום: קיימת טיוטת חוזר בנושא אשפוזי בית שכבר עברה מספר סבבים של הערות ונמצאת היום בחתימה של מנכ"ל המשרד וצפויה להתפרסם בימים הקרובים.

איילת גרינבאום: בשנת 2021, כדי באמת להקדים ולהרחיב את אשפוזי הבית, הקמנו צוות משרדי שכולל את כל היחידות שעוסקות בנושא בתוך המשרד – חטיבת הרפואה, שהנציגים שלה נמצאים פה איתנו, אגף תקציבים, פיקוח על קופות חולים, בריאות דיגיטלית, מינהל הסיעוד שחשב ביחד ובחן את האפשרויות השונות להרחבת הפעילות.

איילת גרינבאום: הצוות מיפה את המצב הקיים גם בארץ וגם בעולם, נפגש עם עשרות גורמים מתוך המערכת, ולקראת דיוני התקציב האחרונים הגשנו את ההמלצות שלנו גם לשר.

איילת גרינבאום: חשוב לציין שמרבית ההמלצות הן בשלבי יישום שונים.

איילת גרינבאום: בשקף הבא אתם יכולים לראות את הגידול המאוד מאוד משמעותי במספר ימי האשפוז ומספר המטופלים.

איילת גרינבאום: יש לכם פה נתונים החל משנת 2018 עד לחציון הראשון של שנת 2021.

איילת גרינבאום: הנתונים מתבססים על מבחני התמיכה.

עידית סילמן: כשאנחנו מדברים על אשפוזי בית, את מתכוונת ש..?

איילת גרינבאום: אני כרגע מדברת על חלופת אשפוז אקוטית, אשפוז פנימי, אבל אתם תראו שלמשרד יש מבחנים נוספים - גם לעולם השיקום בבית, גם להוספיס, גם פסיכיאטריה נמצא בסבב של הערות ובפיילוטים שונים.

איילת גרינבאום: אני גם אציג לכם בכמה מילים את תכנית ההרחבה שלנו.

איילת גרינבאום: כרגע אנחנו מדברים על אשפוז אקוטי.

איילת גרינבאום: אתם יכולים לראות בשקף הבא את הנתונים בצורה קצת יותר מפורטת עם התמיכות שעד עכשיו המשרד תמך ואת ההרחבה של הפעילות.

איילת גרינבאום: כרגע יש לנו את הנתונים הראשוניים של חציון ראשון 2021, אבל אם אנחנו מסתכלים על שנת הערכה של כלל 2021, אנחנו רואים גידול מאוד מאוד משמעותי.

איילת גרינבאום: אנחנו גם מאמינים שהגידול יהיה אפילו יותר משמעותי ממה שמוצג פה.

איילת גרינבאום: בשקף הבא, בשקף שש אפשר לראות את חולי הקורונה בחלופת אשפוז בית, כמובן עם הגידול המאוד משמעותי סביב הגלים, וגם את האשפוז הפנימי למחלות חריפות שלאורך כל התקופה אנחנו רואים מגמת עלייה.

איילת גרינבאום: אנחנו מציגים פה רק את נתוני 2021, את החציון השני, ואת ינואר 2022.

איילת גרינבאום: בשקף שבע תוכלו לראות שזה נושא שהמשרד ממש עוקב אחריו ברמה יום יומית, הוא חלק מהערכת המצב היום יומית של משרד הבריאות בכל מה שקשור לקורונה.

איילת גרינבאום: הנתונים המצטברים שאתם רואים מצד שמאל הם החל מאמצע אוגוסט 2021.

איילת גרינבאום: כפי שציינתי, הנושא במיקוד מאוד גדול שלנו.

איילת גרינבאום: כפי שאתם רואים, אפשר לראות שיפור מאוד משמעותי בנתונים.

איילת גרינבאום: בשקף שמונה יש את הנושאים המרכזיים שאנחנו מקדמים במסגרת התכנית האסטרטגית שלנו והסטטוס של כל אחד מהם.

איילת גרינבאום: ההמלצה הראשונה שלנו הייתה לבסס את מבחן התמיכה.

איילת גרינבאום: כפי שהצגתי לכם, יש לנו תקציב מאוד משמעותי - 188 מיליון שקלים עד אמצע השנה שהתחילו לפני מספר חודשים ומבחינתנו אמורים מאוד לסייע בהגדלת האשפוזים בבית.

איילת גרינבאום: נושא נוסף שאנחנו רוצים לקדם ועדיין לא התחלנו הוא תמיכה חד פעמית בבתי החולים כדי שיעמידו תשתיות ויהיו ספקי שירות של קופות החולים בהרחבת חלופת אשפוז בית.

איילת גרינבאום: אנחנו כרגע מרגישים שהשטח עוד לא בשל, יש פיילוטים שונים שרצים גם ברמב"ם וגם בשיבא.

איילת גרינבאום: אנחנו רוצים להרחיב את זה.

איילת גרינבאום: אנחנו מאוד מאמינים באפיק הזה.

איילת גרינבאום: אנחנו מאמינים שבשיתוף הפעולה נשיג הכי הרבה.

איילת גרינבאום: החלק השלישי זה מדדי איכות שיעסקו גם בעולם איכות הטיפול, בטיחות הטיפול וחווית המטופל.

איילת גרינבאום: חשוב לנו מאוד למדוד את התהליך, למדוד את האפקטיביות, למדוד את היעילות ואת הבטיחות.

איילת גרינבאום: אגף אבטחת איכות עובד על סט מדדים לאומי על מנת שנוכל למדוד את הפעילות הזאת.

איילת גרינבאום: חשוב לנו לקדם את הפריפריה, לאפשר אשפוזי בית גם בפריפריה.

איילת גרינבאום: בפריפריה המרחקים יותר גדולים, יש פחות כוח אדם מטפל, לכן ברור לנו שהתקצוב צריך להיות שונה.

איילת גרינבאום: זה גם חלק שנכנס לתוך מבחני התמיכה החדשים.

איילת גרינבאום: אנחנו עדיין עוסקים בנושא.

איילת גרינבאום: הסכם ה-CAP החדש שעבר אמור לתמרץ את העולם של אשפוזי בית.

איילת גרינבאום: אנחנו מבינים שיש כרגע חילוקי דעות בינינו לבין הקופות לגבי התמרוץ ואם באמת זה תורם בטווח הקצר, אבל מבחינת הטווח הארוך זה כן משהו שאמור לעודד את אשפוזי הבית ואת בניית התשתיות לאשפוזי בית.

איילת גרינבאום: אנחנו רוצים מאוד לפתח את חלופות אשפוז הבית גם בעולם של שיקום, מה שקיים היום.

איילת גרינבאום: יש, להערכתנו, פוטנציאל גידול מאוד משמעותי גם בעולם של הוספיס, פסיכיאטריה, ילדים ועוד.

איילת גרינבאום: כל הזמן נכנסים נושאים נוספים שאנחנו בוחנים כדי לקדם את חלופת אשפוז הבית.

עידית סילמן: אני שנייה עוברת לקופות החולים, כי שירותי הבריאות בקהילה הם אלה שאמונים על אשפוזי הבית.

עידית סילמן: אנחנו רוצים לשמוע מהם ולראות איך זה עובר.

עידית סילמן: שירותי בריאות כללית, בבקשה.

פטריסיה צימרמן: אשפוז ביתי הוא חלק מהאסטרטגיה שלנו לפיתוח חלופות אשפוז ומענה מותאם להזדקנות האוכלוסייה.

פטריסיה צימרמן: זה חלק אינטגרלי מהשירותים שאנחנו נותנים למבוטחים שלנו.

פטריסיה צימרמן: לכללית יש כבר עשרות שנים יחידה להמשך טיפול.

פטריסיה צימרמן: אנחנו רואים את האשפוז האקוטי כעוד זרוע של היחידה להמשך טיפול.

פטריסיה צימרמן: ביחידה להמשך טיפול מתייחסים גם לעניין של הוספיס ושיקום.

פטריסיה צימרמן: אלה נושאים שאנחנו נותנים להם את המענה במהלך השנים.

פטריסיה צימרמן: האשפוז האקוטי אצלנו מודגש על ידי שתי זרועות.

פטריסיה צימרמן: אחת - על ידי הקהילה, ושתיים - בבתי חולים.

פטריסיה צימרמן: בבית חולים בילינסון התחלנו באוקטובר לתת אה השירות.

פטריסיה צימרמן: נתנו את השירות להרבה מאוד מטופלים שלנו שמשתחררים ישירות מהמלר"ד.

פטריסיה צימרמן: אנחנו מאוד מאמינים בפיתוח של האשפוז האקוטי בילדים וגם בפסיכיאטריה, בכל התחומים שרק אפשר שהמטופלים יהיו בבית.

פטריסיה צימרמן: הצוותים רואים בזה אתגר מקצועי, לכן חשוב לפתח.

פטריסיה צימרמן: אנחנו חושבים שזה חייב להיות כבר היום כחלק מהשירותים, לקחת אותם בחשבון כאשר אנחנו מדברים על פיתוח עתידי של מיטות אשפוז במדינת ישראל.

פטריסיה צימרמן: לאור המספר העולה וגובר של מאושפזים בבית חייבים לקחת את זה בחשבון.

פטריסיה צימרמן: אנחנו מוצאים היום מטופלים מורכבים בבית, שלא לדבר על חולי קורונה ובכלל.

פטריסיה צימרמן: צריך יהיה לבחון את מבחן התמיכה, אם הוא מספק, לבחון את העלות של המטופל היותר מורכב בבית.

עידית סילמן: מבחן תמיכה הזה לא מספק בעיניך?

פטריסיה צימרמן: תלוי מה מורכבות החולה.

פטריסיה צימרמן: ככל שהחולה יותר מורכב ודורש מאיתנו יותר כניסה של צוותים, יותר בדיקות, יותר ייעוצים רפואיים, יותר בדיקות עזר, כמובן שהעלות שלו עולה בתוך הבית.

פטריסיה צימרמן: צריך לחשוב אולי לא רק לעשות על פי נושאים של פריפריה, גם על פי מורכבות החולה.

פטריסיה צימרמן: נכון שיש הגדרות של אבחנות, של חולים שנכנסים למבחן התמיכה, אבל גם בתוכם יש מורכבות שונה.

פטריסיה צימרמן: אם אנחנו רוצים לטפל בחולים עם יותר מורכבות, ואנחנו יכולים לעשות את זה בבטיחות מלאה, צריך לתת על זה את הדעת.

מאיה לרנר שיכורי: אנחנו בשירותי בריאות כללית התחלנו את אשפוז הבית האקוטי כחלופה למחלקה פנימית בספטמבר 2019.

מאיה לרנר שיכורי: התחלנו את זה כפיילוט בשני אזורים פריפריים, כדי לבחון את שביעות הרצון ואת כל התהליכים.

מאיה לרנר שיכורי: בזכות הקורונה הרחבנו את השירות, אנחנו נותנים אותו היום מהגבול הצפוני עד לאזור של ערד, ירוחם, דימונה.

מאיה לרנר שיכורי: אנחנו כרגע בבדיקה למתן השירות גם בערבה וגם באילת.

מאיה לרנר שיכורי: מבחינת הכמויות, בשנת 2020 טיפלנו בכ-1,000 חולים.

מאיה לרנר שיכורי: בשנת 2021 כבר אשפזנו בבית 6,821 חולים, מתוכם כ-880 חולי קורונה בשלל דרגות הקורונה שאפשר.

מאיה לרנר שיכורי: מתחילת השנה עם האומיקרון אנחנו כבר עומדים על 685 מטופלים נוספים, כשאנחנו נותנים את המענה בצורה ארצית, כל יום נכנסים צוותים.

מאיה לרנר שיכורי: המטופלים פונים בעצמם, הם דורשים את האשפוז הביתי, זה לא בא רק דרך בתי החולים והמרפאות.

עידית סילמן: מה הסכום של מבחני התמיכה?

איילת גרינבאום: כרגע הסכום עומד על 188 מיליון שקלים.

עידית סילמן: לכל הקופות?

איילת גרינבאום: כן.

עידית סילמן: עד יוני 2022.

עידית סילמן: כרגע אני רוצה לשמוע את איתמר עופר מ"צבר".

עידית סילמן: אני חייבת לומר שערכתי סיור ב"צבר" לפני כשבועיים בערך, התלוויתי אליהם לשטח כדי לראות בפועל איך נערך טיפול למטופלים שכרגע מרותקים לבית או מטופלים שמעדיפים את הטיפול קרוב אליהם ולא להיות תלויים במרפאות ובתי חולים.

עידית סילמן: איתמר עופר, בבקשה.

איתמר עופר: תודה על ההזמנה ושלום לכולם, לכל השותפים לעשייה.

איתמר עופר: זה באמת חלום שמתגשם שאנחנו מדברים על זה.

איתמר עופר: אני חושב שלכל מי שנוכח פה וגם לכל הציבור היה ברור כבר לפני ארבע שנים שזה הדבר הכי טוב שאפשר לעשות לאדם - לטפל בו טיפול אשפוזי ולקחת עליו אחריות סביב השעון בבית.

איתמר עופר: אני חושב שהוכחנו שאנחנו יכולים בשבוע ימים להכפיל את כמות המאושפזים בבית.

איתמר עופר: הגענו בכל הארץ ל-350 מאושפזים מכל הקופות, כולל כמעט 35%, 40% חולי קורונה קשים או בינוניים.

איתמר עופר: האלטרנטיבה של כולם הייתה לצבוא על בתי החולים, אבל במקום הם היו בבית.

איתמר עופר: כמעט 10 מחלקות פנימיות נהיו במהלך שבוע.

איתמר עופר: אחר כך הייתה ירידה, אבל זה עלה חזרה מול העיניים.

איתמר עופר: החוסן שאנחנו מייצרים פה כולנו עם האשפוז בבית זה לא רק כי זה נחמד ונעים למטופלים, זה גם הכי בטוח להם, ויש לזה סימוכין מדעיים.

איתמר עופר: זה מדויק מאוד, זה בטוח מאוד.

איתמר עופר: אני חושב שאנחנו בוחרים נכון את החולים.

איתמר עופר: שיתוף הפעולה יחד עם הקופות הוא יוצא דופן.

איתמר עופר: השאלה שאנחנו צריכים לשאול את עצמנו היא: למה לא יותר?

איתמר עופר: למה בכל זאת יש לחץ על בתי החולים?

איתמר עופר: כי מבחן התמיכה זה הכלי היחיד שקיים כרגע לעודד אשפוזי בית.

איתמר עופר: אני חייב להגיד שלא כל הקופות סימטריות באמונה שהוא יחזיק לאורך זמן.

איתמר עופר: הפתרון האמיתי הוא שהאשפוז בבית יהיה חלק ממערך האשפוז מבחינת התקצוב של מדינת ישראל.

איתמר עופר: האינסנטיב שנתנו בחוק ההסדרים לבתי החולים, לפחות ממה שאני שומע מחברים שלי בבתי החולים, לא ממש ממש משנה להם את ההתנהלות.

איתמר עופר: מבחינתם הם עדיין מתפרנסים מהמיטות, הם לא רואים דרך אחרת לעשות את זה.

איתמר עופר: בחיים האמיתיים אנחנו רואים שכמעט 90% מהמטופלים מגיעים ישירות לרופאי המשפחה שלמדו להעריך את האשפוז בבית, בטח אם הם פגשו את זה באופן אישי הם מקדמים את זה.

איתמר עופר: נאמר עכשיו שיש 188 מיליון.

איתמר עופר: אם 35 נצרכו במהלך 2021, יש לנו עוד 150 מיליון.

איתמר עופר: 150 מיליון זה 300 מיטות אשפוז בקירוב בכל רגע נתון.

איתמר עופר: אני חושב שמחוץ לגלי הקורונה, לשם צריך לשאוף.

איתמר עופר: אני חושב שהתפקיד של כולנו ביחד זה לדאוג שמתוך כ-1,000 מיטות אשפוז נכון להיום כ-20% יהיה בבית.

איתמר עופר: אמנם זה לא יהיה השנה, אבל צריך לעשות תכנית מאוד ברורה לאן זה הולך, לתת ביטחון לקופות החולים.

איתמר עופר: התחושה שאני שומע מקופות החולים היא שמבחן התמיכה יהיה או לא יהיה.

איתמר עופר: להרגיל את כל המערכת לעבוד ואז שמבחן תמיכה ילך אחור, זה מצוין כדי להתחיל, זה לא יכול להיות הפתרון לאורך זמן.

איתמר עופר: פסיכיאטריה לא נפרדת מעולם האשפוז בבית, ואני מדבר על אשפוז פסיכיאטרי כחלופה לאשפוז בבית חולים ציבורי.

איתמר עופר: סוף סוף יש מבחן תמיכה של 10 מיליון שקלים, אבל הוא קטנטן ולא משמעותי.

איתמר עופר: לאשפוזים בבית ולבתים מאזנים ביחד זה רחוק מאוד מהצורך, זה ייגמר לפני שבכלל יתחילו לצרוך את זה.

איתמר עופר: כבר יש אשפוזים בבית, אנחנו עובדים עם שתיים מקופות החולים.

עידית סילמן: איתמר, אני רוצה להודות לך על סיור באמת מרתק ועשייה באמת טובה ומשמעותית שאתם עושים.

איתמר עופר: תודה לך שהצטרפת.

עידית סילמן: אין כמו גם מי שמתמחה בדבר הזה ויכול לתת סיוע מבחוץ.

עידית סילמן: אני כן מתחברת למה שאתה אומר, לסיפא של דבריך.

עידית סילמן: אני חושבת שתחום בריאות הנפש חייב להיות ברובו בבית ובקהילה.

עידית סילמן: אנחנו רואים היום שבתי החולים הפסיכיאטריים והמוסדות האמבולטוריים לא מספקים.

עידית סילמן: יש לנו הרבה אנשים שמחפשים את המענה הזה בקהילה, לכן זה יכול להוות מענה מצוין.

עידית סילמן: 10 מיליון שקלים גם לבתים מאזנים, גם לטיפול בבית, בוא נגיד את האמת, זה לא סכום שאפשר לזוז איתו לאן שהוא, בטח לא לתת למגפה השקטה הזאת שמציפה את מדינת ישראל מענה באמת נכון ואמיתי.

עידית סילמן: בנפש מטפלים בנפש, לכן הנפש צריכה להישאר בבית, בחברה, בקהילה, בעוגנים האלה החשובים, לא לנתק את הילדים.

עידית סילמן: פנינו למשרד הבריאות בהקשר של ביקורי משפחות בתקופת הקורונה אצל אותם ילדים.

עידית סילמן: יש בעיה מאוד גדולה באשפוז מוסדי לאורך זמן שאנחנו יודעים שלא מתאים לכולם, לכן הוועדה מגבה את האמירה הזאת ותבדוק את זה ביחד איתכם.

עידית סילמן: אנחנו עוברים למכבי שירותי בריאות.

עמרי שינטל: אני אתחיל מדוגמה שמתאימה לוועדה אחרת - הפקקים בכבישים.

עמרי שינטל: הרבה שנים התמקדנו במדינת ישראל ובעולם בבנייה של עוד כבישים כדי לפתור את המצוקה של הפקקים.

עמרי שינטל: למרות כל הכבישים החדשים כולנו מרגישים איך הפקקים רק הולכים ומתגברים.

עמרי שינטל: אנחנו יודעים שבשנים האחרונות הקונספט השתנה בעולם התחבורה.

עמרי שינטל: היום ברור כבר לכולם שהפתרון לפקקים הוא לא רק בנייה של עוד כבישים.

עמרי שינטל: באותה צורה בדיוק הפתרון למצוקת האשפוז בישראל, לזקנה במסדרון, לזיהומים הנרכשים בבית חולים.

עמרי שינטל: הפתרון הוא לא רק הוספה של עוד מיטות אשפוז, הגיע הזמן להחליף את הדיסקט, כמו שכולם פה אומרים וחושבים, ולחשב מחדש את המסלול של הרפואה האשפוזית בישראל.

עמרי שינטל: מכבי כבר ב-2017 הבינה את זה והקימה, עוד לפני מבחני התמיכה והעידוד של הרגולטור, מערך של אשפוז בית.

עמרי שינטל: עד כה טיפלנו במסגרת הזאת ב-10,000 מטופלים.

עמרי שינטל: ב-2021 משהו כמו קרוב ל-10% מכלל האשפוזים שלנו באשפוז פנימי היו במסגרת אשפוז בית.

עמרי שינטל: כמובן שאנחנו גם בוחנים את התוצאות של הטיפולים האלה באשפוז הבית, עשינו מחקר על זה ב-2019 וב-2020.

עמרי שינטל: כשהשווינו את האשפוז בבית לאשפוזים בבית החולים, גילינו שאיכות הטיפול, התוצרים הרפואיים לא נופלים מאשפוז בבתי חולים, ראינו שהייתה שביעות רצון של המטופלים, המשפחות ושל הרופאים המפנים.

עמרי שינטל: מעל 90% דיווחו על שביעות רצון גבוהה מאוד מאשפוז הבית.

עמרי שינטל: בהמשך למה שנאמר פה על שיתוף פעולה עם בתי חולים מכבי יזמה גם שיתופי פעולה שפועלים בשטח עם שלושה בתי חולים: רמב"ם, שיבא ואסותא אשדוד, שזה לכשעצמו מודל מופלא של עבודה משותפת של קופה עם צוותים של בתי חולים לטיפול בחברי מכבי.

עמרי שינטל: אנחנו מאמינים שהדרך היא לתת מצד אחד את הצוותים הרפואיים עם המומחיות של בתי החולים, ומצד שני, את הצוותים התפעוליים והסיעודיים שמגיעים מהקהילה ומומחים בטיפול בבית.

עמרי שינטל: זה שילוב של שתי המומחיות האלו.

עמרי שינטל: אנחנו במכבי מאמינים שצריך להוביל לשינוי משמעותי וכולל במערך האשפוז בישראל כך שבעתיד הלא רחוק כל כך בתי החולים יטפלו רק בחולים שהמצב שלהם קשה ודורש את הציוד ואת המכשור שנמצא בבית החולים וכל שאר המטופלים יעברו לטיפול בקהילה ובבית.

עמרי שינטל: מה הם הדברים שנדרשים בשביל לאפשר את השינוי הזה?

עמרי שינטל: אני חושב שיש כאן כמה רמות.

עמרי שינטל: אחת - לעודד הסטה של עוד תחומים במסגרת טיפול בקהילה ובבית.

עמרי שינטל: דיברנו על פסיכיאטריה, והוזכר פה אשפוז בית של ילדים.

עמרי שינטל: בשיחות שהיו לי עם מנהלי מחלקות ילדים לכולם היה ברור שחלק גדול מהילדים ששוכבים במחלקות, וכל אחד מאיתנו שיש לו ילדים מבין את המשמעויות ההיקפיות של אשפוז בילדים, צריך להעביר הביתה.

עמרי שינטל: גם נשים בהריון, גם טיפולים אונקולוגיים שלא בהכרח דורשים אשפוז אבל זה עוד תחום שנמצא כרגע כמעט אך ורק בבתי חולים, גם חולי דיאליזה, ועוד הרבה תחומים אחרים אנחנו צריכים להתחיל לעשות תהליך של להעביר אותם מבתי חולים לקהילה ולבית.

עמרי שינטל: צריך לעודד ולהכשיר השתלבות של עוד מקצועות במסגרת הטיפול בבית, כמו פרמדיקים, אחיות מומחיות, עוזרי רופא.

עמרי שינטל: בעולם אלה מקצועות שמובילים בתחום של אשפוז בית, אבל בארץ אנחנו מפגרים מאחור עם הדבר הזה.

עמרי שינטל: צריך לעודד ולהכשיר אותם יותר ויותר להיכנס לתחום הזה, כדי לענות על מצוקת הצוותים הרפואיים והסיעודיים שהם אלה שנושאים בעיקר הנטל היום.

עמרי שינטל: הדבר האחרון שאני אתייחס אליו זה החסמים הכלכליים שאנחנו חייבים לטפל בהם בשביל להמשיך את העניין של אשפוז בית.

עמרי שינטל: ה-CAP לא מעודד אותנו כקופה להעסיק מטפלים לאשפוז בבית, וה-CAP החדש, לצערי, גם לא מעודד אותנו לייצר שיתופי פעולה נוספים עם בתי החולים.

עמרי שינטל: התמריץ הקיים היום מתבסס על מבחן התמיכה.

עמרי שינטל: אמנם מבחן התמיכה החדש מתקצב הרבה יותר ימי אשפוז, שזה הסכום הגדול הזה של 188 מיליון שקלים, אבל תעריף יום אשפוז בית לא השתנה מאז שהוא נקבע לראשונה.

עמרי שינטל: מבחן התמיכה שהתחיל ב-2018 היה 1,250 שקלים ליום באשפוז בית, בעוד שתעריף יום אשפוז בפנימית עלה באותה תקופה בסדר גודל של 17%.

עמרי שינטל: אם אנחנו רוצים לקדם אשפוז בית איכותי, טוב, שנותן מענה אמיתי כחלופה לאשפוז בבית חולים, תעריף יום אשפוז בית במבחן תמיכה חייב לעלות כדי לשקף את העלויות הריאליות של אשפוז בית איכותי.

עידית סילמן: מה זה אומר מבחינת הסכומים?

עמרי שינטל: אם אנחנו לוקחים את ה-100 מיליון האלה שנוספו לאחרונה לאשפוז בית, אפשר לצמצם את מספר ימי האשפוז ולהגדיל את התקצוב של יום אשפוז אחד.

עמרי שינטל: אני לא חושב שהכפלה של מספר ימי אשפוז בית במדינת ישראל תוך שנה זה יעד שיביא לאשפוז בית איכותי.

עמרי שינטל: כולנו יודעים שאשפוז בית איכותי דורש צוותים איכותיים, דורש הרחבה משמעותית של תשתיות.

עמרי שינטל: אני חושב שהתמיכה צריכה להיות צנועה, ופה מדובר על הרחבה שהיא כפולה ממה שיש לנו עכשיו.

עמרי שינטל: אני חושב שצריך לעדכן את תעריף אשפוז בית, לקרב אותו לתעריף של פנימית, מה שיאפשר לנו להרים צוותים איכותיים, טובים, להפוך את התחום הזה לתחום אטרקטיבי עבור צוותי הרפואה ולתת מענה טוב למטופלים שלנו.

עידית סילמן: אני חושבת שבקהילה יש פחות זיהומים, יש יותר את הסביבה הביתית שתומכת ודואגת.

עידית סילמן: כמובן שזה לא נכון לכל מקרה.

עידית סילמן: אנשים בודדים שצריכים את המקום של בית החולים יהיו שם, כל השאר ישוחררו על בסיס נתונים אחרים.

עידית סילמן: קופת חולים מאוחדת, בבקשה.

דוד ביטן: אנחנו הקופה האחרונה שהצטרפה.

דוד ביטן: לפני התפקיד הנוכחי הייתי מנהל רפואי במשך ארבע שנים בבית חולים רעות, בית חולים שיקומי.

דוד ביטן: שם ראו את השינוי שהאשפוז השיקומי עשה.

דוד ביטן: המחלקות בבית החולים השיקומי השתנו מקצה לקצה.

דוד ביטן: כשאני נכנסתי תמהיל המטופלים היה מאוד גדול - היו חולים עם בעיות קלות, עם בעיות מורכבות.

דוד ביטן: כשיצאתי מהתפקיד המחלקות נהיו מחלקות מורכבות מאוד, כל החולים שהיו יכולים להיות מטופלים בבית כבר עברו להיות מטופלים בבית.

דוד ביטן: המחלות בבית החולים הפכו להיות מחלות של חולים סופר מורכבים - אם זה בעיות נפשיות מעורבות עם בעיות שיקום, אם זה בעיות פנימיות.

דוד ביטן: צריך להבין מה התהליך הזה עושה לבית החולים.

דוד ביטן: בתי החולים לא סתם לא משתפים פעולה.

דוד ביטן: מנהלי מחלקה אמרו לי: "תיקחו לנו את כל החולים הקלים, את כל החולים שיכולים להיות בבית, והמחלקות הפנימיות, שהן גם ככה מחלקות לא פשוטות, יהפכו להיות מחלקות סופר מורכבות".

דוד ביטן: כרגע רוב הקופות מפתחות תהליכים שהם עוקפי בית חולים.

דוד ביטן: גם אנחנו שותפים עם תל השומר ועם רמב"ם, אבל זה לא ערוץ עיקרי.

דוד ביטן: אם אני עכשיו בא משולחן הרופא ומפנה מטופל לאשפוז בית, הבעיה שלי תהיה שהוא לא יעבור הערכה כמו שהוא עובר במיון.

דוד ביטן: במיון הוא עובר צילום, בדיקות דם, ואז יש לי את התמונה השלמה על המטופל הזה.

דוד ביטן: זה נכון שאני יכול לשנע את המטופל למוקד במצב של אשפוז בית, אבל אז אנחנו צריכים עוד עלויות, יום האשפוז שאני נותן לו לא מספיק.

עידית סילמן: אתה בתור קופה בא ואומר שזה לא טיפול מיטבי עבורך?

עידית סילמן: אין ספק שצריך להיות שלוב.

עידית סילמן: אתה מסכים איתי שאחוז ניכר היום של החולים שמאושפזים במחלקה פנימית ניתן להעביר לאשפוז ביתי?

דוד ביטן: לגמרי.

עידית סילמן: לא כולם צריכים לשכב היום בפנימיות.

דוד ביטן: אם תשאלי מנהלי בתי חולים הם לא יגידו את זה בקול, אבל הם מדברים על אחוזים ניכרים שיכולים להיות בבית.

דוד ביטן: הם מודים בזה בעצמם, זה לא איזה סוד, כולנו יודעים את זה.

דוד ביטן: העניין הוא שגם בשיא גל הקורונה הקודם לא היה שחרור מאסיבי של חולי פנימית וחולי קורונה לבתים.

דוד ביטן: אנחנו צריכים להבין איפה החסם.

דוד ביטן: צריך לעודד את בתי החולים לשחרר.

דוד ביטן: אם אני כרגע מעביר מטופל אלי לקופה, אני צריך להסדיר את הנושא של ה-CAP, אני צריך להסדיר את כל חילוקי הדעות שקיימים כרגע.

דוד ביטן: לנושא הזה של האשפוז צריך להתייחס לא כאל משהו נוסף, צריך להתייחס אליו כאל בית חולים.

דוד ביטן: האשפוז בבית זה בית חולים.

דוד ביטן: זה אומר שאני צריך להביא לו אולטרסאונד הביתה, זה אומר שאני יכול לעשות בדיקות Point Of Care שאין לי עדיין אישור לעשות אותן.

דוד ביטן: מה זה בדיקות Point Of Care?

דוד ביטן: שאני בא לבית המטופל ומקבל במקום את ספירת הדם, את הכימיה, כדי שאני לא אצטרך לשנע את בדיקת הדם למעבדה.

עידית סילמן: בדיוק העברנו אתמול הצעת חוק תיקון לפקודת הרופאים בקריאה ראשונה, שמאפשרת לעוזר מסוג המנוי, דהיינו פלובוטמיסט או פרדמדיק, לתת טיפול רפואי בביתו של מטופל, ומוצע להסמיך את השר להוסיף עוד סוגי עוזרים לתוספת.

עידית סילמן: כהוראת שעה מוצע לאפשר להם לקחת דמים בבית המטופל.

עידית סילמן: זאת הוראת השעה שתיכנס לתוקף.

עידית סילמן: בקיצור, אנחנו מתקדמים לכיוונים האלה.

דוד ביטן: גם היום אפשר לקחת בדיקת דם בבית המטופל, השאלה אם אני אוכל להשתמש במכשירים של Point Of Care שמאפשרים לי לקבל את התשובה עוד בבית המטופל.

עידית סילמן: מה היום חסר?

דוד ביטן: חקיקה.

עידית סילמן: איך עושים היום אשפוז בית ללא הדברים האלה?

דוד ביטן: היום אני לוקח בדיקת דם שאני מעביר למעבדה שתפענח.

דוד ביטן: יש פה בזבוז זמן ועלות.

עידית סילמן: בואו ננסה לקדם את זה.

דוד ביטן: המשרד מכיר את זה.

עידית סילמן: מישהו ממשרד הבריאות יכול להגיד לי איזה טיפולים לא אפשריים היום ואם ניתן לעגן ולתקן את זה בחקיקה?

הדר אלעד: התקנות שצריכים לתקן הן תקנות המעבדות בפקודת בריאות העם.

עידית סילמן: איפה זה עומד?

הדר אלעד: אני לא יודע איפה מבחינת חקיקה זה עומד, הלשכה המשפטית עוסקת בדברים האלה.

עידית סילמן: אתה מסכים איתי שזה משמעותי וחשוב במידה ואנחנו רוצים להעביר כמה שיותר אל עבר אשפוזי הבית?

הדר אלעד: התשובה היא די מורכבת.

הדר אלעד: זה ישליך על הרבה מעבר לאשפוזי הבית.

הדר אלעד: אני חושב שזה הרבה יותר רלוונטי למקומות אחרים שהם לא אשפוז בית, כמו למרפאות בקהילה.

הדר אלעד: אני אישית מנסה לקדם את זה הרבה מאוד שנים.

עידית סילמן: אני מבינה שגם במרפאות הקהילה זה לא נמצא כרגע.

הדר אלעד: זה היכולת לבצע בדיקות POCT במרפאות הקהילה, שזה משהו הרבה יותר משמעותי מאשפוזי בית.

הדר אלעד: זה נמצא בצוואר הבקבוק המשפטי של חקיקה וסדר עדיפויות.

עידית סילמן: איתמר עופר, מה עמדתך לגבי בדיקות שמבוצעות בבית?

איתמר עופר: חלק מהאשפוז בבית זה בדיקות דם, כולל בהערכה הראשונית, וכמובן דימות.

איתמר עופר: הבדיקות, שזה חלק מהתהליך הלוגיסטי של הטיפול בחולה, נכנסות לתוך מערכות המעבדה של הקופות ובהמשך היום מגיעות תשובות.

איתמר עופר: הצוות שלנו אחראי לקבל החלטות בהתאם לתוצאות הבדיקות.

איתמר עופר: אני מסכים שבדיקות Point Of Care הן אמינות, הן טובות, הן יכולות גם באשפוז בבית לתת הרבה מאוד ערך מבחינת מהירות קבלת ההחלטות כי הרופא במקום רואה את התשובה, מקבל את ההחלטה וממשיך הלאה לחולה הבא.

עידית סילמן: בוא נגיד את האמת, זה מאוד משמעותי וחשוב.

עידית סילמן: כך הרופא שלך לא צריך לחזור פעמיים למטופל, הוא יכול להיות שם פעם אחת ולקבל החלטה.

איתמר עופר: הוא לא תמיד חוזר הביתה בשביל זה, אבל הוא חייב להתעסק שוב עם המטופל הזה כשמגיעה תשובת המעבדה.

איתמר עופר: יש היום איזה שהוא נוהל מלפני כמה שנים, אבל הוא מאוד דל, הוא לא נותן מענה, ואני חושב ששווה לשים על זה את הדגש.

איתמר עופר: אני חושב שאשפוז בבית הוא עוד שדות קליניים כדי להכשיר אנשי צוות לטפל בחולים.

איתמר עופר: אם אנחנו מדברים בדיונים אחרים על המצוקה של ההכשרה של אנשי צוות, זאת הזדמנות מעולה להכשיר אותם לדבר האמיתי שנקרא טיפול בחולים בבתיהם.

עידית סילמן: אתה בעצם אומר התמחות בקהילה.

איתמר עופר: לגמרי.

איתמר עופר: העובדה היא שברפואה פליאטיבית כבר קיבלנו הכרה כמוסד מוכר להתמחות.

איתמר עופר: אנחנו בשלים למקצועות הבאים.

איתמר עופר: כדי שאשפוז בבית יקבל ויפרח, חייבים לעשות רישוי לגופים שעושים את זה.

איתמר עופר: לקופות מותר לעשות את זה לבד, אבל ברגע שגופים עושים את זה חייב שיהיה רישוי.

איתמר עופר: לבתי חולים יש רישוי.

איתמר עופר: נכון להיום כל אחד יכול לעשות אשפוז בבית.

איתמר עופר: כן כתוב שכדאי שיבוא רופא כזה, כדאי שתבוא אחות כזאת, אבל זה לא מספיק חזק, בטח לא כחלק אסטרטגי של האשפוז בישראל.

עידית סילמן: "צבר" עובדים ללא רישוי?

איתמר עופר: אין דבר כזה רישוי לאשפוז בבית.

עידית סילמן: אתה מבקש להגדיר נוהל של אשפוז בבית, איזה שהוא רישוי שיינתן שייחשב כבית חולים בקהילה.

איתמר עופר: לגמרי.

איתמר עופר: לחלוטין זה חייב להיכנס לפקודת בריאות העם.

עידית סילמן: אז לקחנו לפקודת בריאות העם שני דברים: אחד – ה-Point Of Care, והשני - רישוי לגופים שעושים אשפוז בקהילה.

דוד ביטן: הנושא של ההתייחסות לזה כאל בית חולים או כאל מרפאות הקהילה חייב לעבור הדרכה, הכשרה, התמחות רופאים, רישוי.

דוד ביטן: הדבר הנוסף זה הנושא של כוח האדם.

דוד ביטן: ברגע שאיתמר מרחיב את היכולות שלו הוא לוקח כוח אדם ממקומות אחרים.

דוד ביטן: כשאנחנו מתקצבים מיטה אנחנו לא רק משלמים על הברזלים של המיטה, אנחנו משלמים על כל הצוות שמסביב.

דוד ביטן: צריך להגדיל פה את כמות האנשים שבעצם נותנת את השירותים, כי הרופאים שיהיו בתהליך הזה, ואני מקווה שהם גם יעברו התמחות בתהליך הזה, יבואו על חשבון רופאים בבית חולים או רופאים בקהילה.

דוד ביטן: כשאנחנו בונים את התכנית הזאת אנחנו צריכים להגדיל בהתאם את כמות אנשי הצוות.

עידית סילמן: אם אנחנו מעודדים אשפוז בקהילה, בואו נעשה את זה בצורה מסודרת, בואו נבנה לכך רישיון, בואו ניתן את הכלים, בואו ניתן מתמחים.

עידית סילמן: מה שמבקשות הקופות, אם אני יכולה לסכם בקטע הזה, זה לעשות את העברה באופן מסודר כי מבחני התמיכה שמקבלים אותם רק בדיעבד ולא לכתחילה זה דבר מורכב.

עידית סילמן: זאב פלדמן, ארגון רופאי המדינה, בבקשה.

זאב פלדמן: המהות של אשפוז הבית היא ברורה, היא חשובה, היא צורך לאומי, ואין מילה רעה אחת שאני יכול להגיד על הדבר הזה, אבל העניין שבין הקופות לבתי החולים בנוגע לאיפה החולה נמצא ומי מקבל את הפיצוי זה דבר שצריך לתת לו מענה.

זאב פלדמן: צריך גם להכניס לתוך אשפוז הבית את הצורך בקיצור אשפוזים.

זאב פלדמן: הדרך לעשות קיצור אשפוזים היא על ידי הרצף הטיפולי בין מערך בתי החולים לבין האשפוז בקהילה.

זאב פלדמן: יש היום כמה פיילוטים שבהם הטיפול בפועל נעשה על ידי אחיות של קופת החולים.

זאב פלדמן: אני חושב שזה דגם ופיילוט מעניין שצריך לראות איך ממשיכים ובונים אותו.

זאב פלדמן: אם שמים את המטופל במרכז, את האינטרס שלו, אין ספק שהמקום היעיל לעשות את הבירור המהיר הוא בחדר מיון, ביום או יומיים אשפוז בבית החולים.

זאב פלדמן: צריך שהעברת המקל מבית החולים לקהילה, ששם תמיד יש את הנפילות הכי גדולות בתקשורת, תהיה רציפה.

זאב פלדמן: יכול להיות שבשלב יותר אקוטי של המחלה בית החולים ימשיך להיות אחראי על הטיפול כשהחולה נמצא בבית, עם רכיב כזה או אחר של הקהילה, ותהיה העברה הדרגתית של המקל הטיפולי לקופת החולים.

זאב פלדמן: יש כל כך הרבה חסמים כלכליים בכך שגם הקופה מטפלת וגם בית החולים מטפל.

זאב פלדמן: צריך לראות איך מפצים גם את זה וגם את זה.

זאב פלדמן: אני חושב שמשרד הבריאות צריך לבנות מבחני תמיכה משוכללים יותר מאלה שקיימים היום כך שיהיה אינטרס כלכלי גם לבית חולים וגם לקהילה להרחיב את השירות.

זאב פלדמן: זה אינטרס של כולנו שהחולה יקבל את הטיפול הטוב ביותר והיעיל ביותר בביתו.

עידית סילמן: ברגע שאין לאן לשחרר ואיך לשחרר את האנשים האנשים נתקעים בתוך המחלקות הפנימיות או בתוך בתי החולים לתקופת ממושכות, מה שאנחנו לא רוצים ולא מעוניינים.

עידית סילמן: גם בתי החולים מעוניינים בשלבים מסוימים לשחרר ולהמשיך הלאה את הטיפול במי שנדרש לטפל בו.

עידית סילמן: קופת חולים לאומית, בבקשה.

מיכל אלון: ב-2019 התחלנו את הנושא של אשפוז ביתי והמספרים רק הולכים ועולים.

מיכל אלון: זה פוקוס מאוד משמעותי אצלנו.

מיכל אלון: לקח תהליך כדי לרכוש אמון גם אצל הרופאים המטפלים שיאמינו במערכת הזאת של אשפוז בבית במקום לשלוח למיון.

מיכל אלון: אני מדברת על הרופאים המטפלים, לא על בתי החולים, כי רוב ההפניות שלנו, רוב האשפוזים אצלנו זה לא מבתי החולים, זה אשפוזים שאנחנו מונעים על ידי הרופאים שלנו לפני שהאנשים מגיעים לבית החולים.

מיכל אלון: גם למטופלים ייקח זמן להבין שהם יכולים לקבל את אותו דבר, או לפחות מאוד דומה לבית החולים באשפוז בבית.

מיכל אלון: אני מצטרפת למה שנאמר קודם, לנושא של הרחבת התוויות.

מיכל אלון: גם באונקולוגיה, גם בילדים, גם בנשים בהריון יש אלינו הרבה הפניות.

מיכל אלון: יש לנו מצבים מורכבים מאוד, במיוחד בתקופה הזאת של הקורונה, של אנשים שמסרבים לאשפוז בבית חולים.

מיכל אלון: לפעמים המצב של האנשים הוא כל כך מורכב שהם לא יכולים להתאשפז בבית.

מיכל אלון: זה שאין את הבדיקות הנקודתיות בבית לא מונע את האשפוז בבית.

מיכל אלון: הבדיקות הנקודתיות יכולות לקצר את משך האשפוז, שכרגע עומד אצלנו על ארבעה ימים, כי לוקח זמן עד שזה מגיע למעבדה, עד שמקבלים תשובות, עד שנותנים החלטה.

נטע יוגה: רציתי להתחבר לדברים שאמר איתמר עופר ולדברים שנאמרו על ידי מאוחדת.

נטע יוגה: אני חושבת שיש לנו עדיין קושי מאוד גדול לשחרר חולים מבתי החולים לטובת אשפוזי הבית.

נטע יוגה: כמו שאמרה מיכל, הרוב המוחלט של החולים אצלנו מגיע מהקהילה.

נטע יוגה: למרות שיש אצלנו הרבה שיחות עם בתי החולים, למרות שיש לנו צוותים בתוך בתי החולים, בין אם במיונים, בין אם במחלקות, עדיין אנחנו רואים קושי לשחרר מבתי החולים.

נטע יוגה: מודל הפנימיות של ה-CAP, ואמרנו את זה גם ב-CAP יותר מפעם אחת, לא מסייע לדבר הזה, הוא לא מחלחל למחלקה.

נטע יוגה: מעבר ללגרום לנו לשלם יותר כסף במחלקות הפנימיות הוא לא עושה את האפקט שנדרש כדי להוציא את המבוטחים לטיפולי הבית.

נטע יוגה: הרבה מזה כרוך באמון ובתמריצים הכלכליים והפרסונאליים שקיימים בתוך בתי החולים בנושא הזה.

נטע יוגה: ראיתי בשקף של אילת שמתכוונים לתמרץ את בתי החולים לאשפוזי הבית.

נטע יוגה: הייתי מאוד שמחה לדעת במה מדובר, באיך זה ייראה.

נטע יוגה: אני חושבת, וגם ראינו את זה, שלהרבה מבתי החולים קשה לפתח את השירות הזה, אין להם כל כך יתרון במתן השירות באופן מלא.

נטע יוגה: המודלים שקיימים היום עם בתי החולים הם ברובם מודלים משולבים של קהילה ובית חולים.

נטע יוגה: יש פה עניינים של אחריות ושל מורכבות של תפעול שלנו כקופה קטנה אין יכולת לבצע אותם, לכן אני מאוד אשמח לדעת מה מתוכנן להיות בבתי החולים בנושא הזה, מה כיווני התמרוץ שלהם.

נטע יוגה: אני רוצה להתחבר לסוגיית כוח האדם, שגם עליה אנחנו מדברים יותר, וחלק מהספקים יוכלו להעיד על הקושי בנושא הזה.

נטע יוגה: אנחנו בסוף נמצאים בתחרות מתמדת בין בתי החולים לקופות, לספקים, על אותו כוח אדם עבור אותם שירותים.

נטע יוגה: מה שקורה בפועל זה שבתי החולים מקבלים עוד ועוד תקנים.

נטע יוגה: המחלקות הפנימיות קיבלו המון תקנים בשנה האחרונה עם כל נושא הקורונה.

נטע יוגה: זה כוח אדם שאנחנו צריכים בקהילה כדי לייצר את התשתית בקהילה.

עידית סילמן: כוח האדם במערכת הבריאות זו אחת הסוגיות הקריטיות ביותר שעולה על שולחן הוועדה חדשות לבקרים.

עידית סילמן: אנחנו נטפל גם בסוגיות הסטודנטים, גם במתמחים, גם בשדות הקליניים, גם בכל הדברים שצריכים לטפל בהם, כי אנחנו כבר עומדים בפני מחסור מאוד משמעותי.

עידית סילמן: זה נכון שיש מאבק על כוח אדם במערכת הבריאות ומי שמשלמים את המחיר עליו זה כולנו.

עידית סילמן: הרבה מכוח האדם הולך לשוק הפרטי.

עידית סילמן: קופות החולים ובתי החולים נאלצים לשלם סכומים גבוהים כדי להשאיר את הרופאים אצלם.

עידית סילמן: איילת, אני אשמח שתרחיבי על התמיכה בבתי החולים שיעמידו תשתיות לכניסתם כספקים.

עידית סילמן: אתם, ממה שאני מבינה, מעוניינים שבתי חולים יעשו את האשפוזים גם בבית.

עידית סילמן: אני רואה שבהרחבת חלופות אשפוז זה טרם החל.

עידית סילמן: מה הולך להיות שם?

איילת גרינבאום: אנחנו נשמח להגיע לוועדה ולהציג את תכנית כוח האדם שלנו, את הרפורמה בכוח האדם במערכת הבריאות.

איילת גרינבאום: אנחנו עוסקים בנושא הזה כבר תקופה ארוכה בכמה ועדות שסיימו את עבודתן ממש בשבועות האחרונים.

איילת גרינבאום: ציינו פה את עוזרי הרופא, את האחיות המומחיות, את החוסר הגדול מאוד ברופאים, באחיות ובמקצועות אחרים.

איילת גרינבאום: יש לנו תכנית מסודרת שאנחנו יותר מנשמח להגיע ולהציג אותה.

איילת גרינבאום: אנחנו רוצים שבתי החלים יהיו ספקי שירות של קופות החולים.

איילת גרינבאום: דובר כאן על כוח האדם.

איילת גרינבאום: מרבית כוח האדם נמצא בבית החולים, לכן הם אלה שיכולים לפנות רופאים עם התמחויות שונות כך שיוכלו להגיע ולסייע באשפוזי הבית.

איילת גרינבאום: אנחנו רוצים לתמרץ את בתי החולים כדי שיקימו תשתיות לסייע, להיות ספקי שירות של הקופות בכל מה שקשור לעולם אשפוזי הבית.

איילת גרינבאום: אנחנו רואים גם מחסור בפריפריה.

איילת גרינבאום: מדברים פה על בתי חולים כמו רמב"ם, שיבא ואסותא אשדוד, אבל אני רוצה שגם פוריה, זיו וסורוקה ייכנסו להיות שחקן בשיתוף פעולה עם קופות החולים.

איילת גרינבאום: המטרה שלנו בשלב הזה היא לא להגיד לבתי החולים להתחיל לאשפז בבית, כי יש פה החלטה של חטיבת הרפואה שבעצם מי שאחראי על אשפוזי הבית הן הקופות.

איילת גרינבאום: הקופות נמצאות בקהילה, הקופות חזקות, הקופות מפתחות את השירות, לכן אנחנו רוצים לעודד ולחזק את המגמה הזאת.

עידית סילמן: נתאם איתך פגישה ונראה איך אנחנו יכולים לקדם גם את הדברים האלה.

עידית סילמן: הגשנו חקיקה גם בנושא עוזרי הרופא, גם בנושא הפרמדיקים, בשיתוף עם המשרד שגם נמצא על זה.

עידית סילמן: ננסה לקדם את הדברים האלה ביחד ואני בטוחה שזה יוכל לסייע.

עידית סילמן: יעל רלוי מאלו"ט, בבקשה.

יעל רלוי: אני מברכת על המעבר לאשפוזי בית ועל ההרחבה של המערך הזה.

יעל רלוי: מוסכם כאן על כולם שהדחיפות ליישם את הדבר הזה לגבי ילדים גבוהה במיוחד וביחס לילדים עם אוטיזם המורכבות גבוהה עוד יותר.

יעל רלוי: אוטיזם זו הפרעה נוירולוגית התפתחותית שמשפיעה על שני תפקודים עיקריים.

יעל רלוי: האחד – תחום התפקוד החברתי והתקשורתי, והשני - התחום ההתנהגותי.

יעל רלוי: בתחום התקשורת יש קושי לקיים תקשורת בין אישית ולבסס קשרים בין אישיים, בתחום ההתנהגותי יש שורה של קשיים התנהגותיים, כמו חזרתיות בדיבור, בתנועות ובהתנהגויות.

יעל רלוי: בנוסף יש רגישות סנסורית מאוד עזה שעלולה לבוא לידי ביטוי באי סבילות לגירויים של רעש, גירויים ויזואליים וגירויים תחושתיים.

יעל רלוי: השהות בבתי חולים עבור ילדים עם אוטיזם היא מאוד מאוד מורכבת לילדים עצמם ולמלווים שלהם, במיוחד כאשר היכולת לתווך להם את הצורך הרפואי מאוד מוגבלת וההתנגדות שלהם לקבלת הטיפול היא מאוד גבוהה.

יעל רלוי: אני חושבת שכן ראוי כאן להגדיר קדימות לאוכלוסייה של ילדים, בפרט לאוכלוסייה של ילדים עם צרכים מיוחדים.

יעל רלוי: בהקשר של אשפוזים פסיכיאטריים המצוקה מאוד מאוד חמורה עבור ילדים עם אוטיזם שנזקקים לא פעם להתערבויות פסיכיאטריות מאזנות ואשפוזים פסיכיאטריים.

יעל רלוי: המענה הקיים הוא שתי מיטות אשפוז בלבד.

יעל רלוי: המצב הוא של אי ספיקה קבועה במחלקות שאמורות לתת מענה לילדים, זאת בניגוד לילדים מאוכלוסיות אחרות שיש מקומות אשפוז בהיקף יותר רחב.

יעל רלוי: אני קוראת לוועדה להתייחס לנושא הזה של אשפוזים פסיכיאטריים ואשפוזי ילדים באופן מיוחד לא כנושא אחרון, כנושא ראשון.

יעל רלוי: אולי יש מקום במובן הלוגיסטי לתת לזה קדימות.

יעל רלוי: כיוון שאנחנו יודעים שבאשפוזים פסיכיאטריים כל הקשיים שדובר עליהם קודם, אם של בדיקות הדמיה, בדיקות דם ודברים שמצריכים מעבדות, פחות קיים, זה יכול לאפשר יותר בקלות לבסס את המערך הזה באופן ביתי.

יעל רלוי: ארגון הפרמדיקים, בבקשה.

דוד קנט ילניק: אנחנו מדברים במקצועות הבריאות על רופאים, רופאות, אחיות, אחים, אבל הפרמדיקים הם אלה המנוסים בטיפולי בית, זה מה שהם עושים באופן שוטף.

דוד קנט ילניק: מקצוע בריאות שיודע לטפל במטופלי בית אלה פרמדיקים, בוודאי פרמדיקים שעוברים הכשרות המשך, בין אם אלה פרמדיקים במוקדי רפואה דחופה, בין אם אלה פרמדיקים שהם עוזרי רופא.

דוד קנט ילניק: הפרמדיקים זו אוכלוסייה שיכולה לתת תוספת כוח משמעותית למערך הזה של אשפוזי הבית.

דוד קנט ילניק: לצערי מתייחסים במשרד הבריאות לאוכלוסייה הזאת כאיזה שהוא בן חורג ולאו דווקא מכניסים אותה כשחקן מרכזי בתוך הצעדים האלה.

דוד קנט ילניק: אני חושב שהדיון בוועדה זו הזדמנות לשים את המקצוע על השולחן כחלק מהכלים שעומדים למערכת הבריאות בתחום אשפוזי הבית.

דוד קנט ילניק: דבר שני שאני חושב שנכון וצריך לשים עליו דגש - איך אנחנו מונעים באמצעות טיפולי בית הגעות מיותרות של מטופלים לחדרי המיון.

דוד קנט ילניק: יש כמה וכמה תכניות בנושא הזה שאני לא נכנס אליהן כרגע ומפרט עליהן, אבל בהחלט צריך לתת את הדעת גם על הנושא הזה.

דוד קנט ילניק: הנושא הזה מקבל משנה תוקף עוד יותר משמעותי בתקופת הקורונה.

דוד קנט ילניק: אנחנו בהחלט חושבים שהנושא הזה צריך להיות נדון במלוא כובד הראש.

עידית סילמן: נפגשנו וכבר הנחנו את החקיקה של הפרמדיקים על השולחן.

עידית סילמן: נשב עם איילת ונבחן את כל הדברים כמו גם את מבחני התמיכה, הגודל שלהם.

עידית סילמן: אני באופן אישי חושבת שאשפוזי הבית הם קריטיים ומשמעותיים כדי לתת את המענה הראוי בקהילה.

עידית סילמן: יש את הניסיון שהעברנו בתוך ה-CAP, בתוך ההתחשבנות בין בתי החולים לקופות החולים, שאמור לעודד את קופות החולים לפתוח מערכים של אשפוז בית.

עידית סילמן: שמענו מהם את הקשיים.

עידית סילמן: אנחנו נבקש את האסטרטגיה של המשרד היותר רחבה בתחום, את ההמלצות, את הצעדים שמתקיימים כרגע, את התקצוב העתידי.

עידית סילמן: אני מבקשת לקחת את הנקודות של קופות החולים כולן בתוך הנושא של אשפוז הבית.

עידית סילמן: קופות החולים, אם תוכלו להעביר לנו את הנקודות הקריטיות החשובות גם לגבי מבחני התמיכה והסכומים, זה מאוד יעזור לנו.

עידית סילמן: תודה רבה, אשריכם שהייתם איתנו עד כה.