ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 93, 2022-01-11 10:05

איתן גינזבורג: בוקר טוב חברי הכנסת, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת.

איתן גינזבורג: היום יום שלישי ה- 11 בינואר 2022, ט' בשבט תשפ"ב.

איתן גינזבורג: על סדר היום הצעת חוק הכניסה לישראל (תיקון מס' 33) הכנה לקריאה שנייה ושלישית ואני מברך את חברי הכסת מוסי רז ואוסאמה אבו שחאדה חברי הוועדה, ואני מציע שנצלול ישר לתוך הצעת החוק.

איתן גינזבורג: הצעת החוק התקבלה מטעם משרד הפנים, ספציפית יותר רשות האוכלוסין וההגירה ובכלל יש לנו יום של אוכלוסין והגירה היום.

איתן גינזבורג: נבקש מעו"ד עירית וייסבלום מהלשכה המשפטית של רשות האוכלוסין ההגירה ומעברי הגבול להציג את הצעת החוק.

עירית ויסבלום: תודה, בוקר טוב.

עירית ויסבלום: אנחנו מביאים בפני הוועדה הצעת חוק שמטרתה לעגן את חוק הכניסה לישראל, סמכויות שמפעילים אותם בקרי הגבול כבר כיום עם כוח צווים של השר לביטחון פנים, אלו צווים שמתחדשים מעת לעת ובאמצעותם מפעילים בקרי הגבול את הסמכויות שאנחנו למעשה נדבר עליהם כאן.

עירית ויסבלום: הסדרת הסמכויות בחוק הכניסה למעשה תייתר את הצורך בצווים שמתחדשים אחת לתקופה.

עירית ויסבלום: אנחנו מדברים על בקרי גבול שנמצאים פרושים בכל הארץ ב- 23 מעברי גבול ונדרשים להעביר מיליוני אנשים, לא בתקופה של קורונה אבל בתקופות רגילות, מיליוני אנשים פנימה והחוצה.

עירית ויסבלום: אם אנחנו מכירים בדרך כלל את העיסוק שלהם כמי שמטפל בקליטת זרים, מתן אשרות ורישיונות, בדיקת רשות כניסה וכו', אז יש גם מעבר לזה את הטיפול השוטף שנועד לאפשר ביקורת גבולות, תוך כדי שמירה על ביטחון הציבור, על הסדר הציבורי, על שלום הציבור וכזרוע ארוכה של המדינה וסדרי שלטון שנדרשים מעת לעת להפעיל סמכויות עיכוב לגבי אנשים שעוברים בגבול, כל אימת שמתעורר חשד לביצוע עבירה שנעברה או עבירה שעומדים לעבור אותה למול עיני הבקר.

עירית ויסבלום: באותו מצב בקר הגבול אמור לעכב את האדם החשוד או אם זה עד ולקרוא לשוטר כדי שימשיך את הטיפול בו ויבצע את פעולות החקירה או מה שנדרש.

עירית ויסבלום: זה הסבר כללי, לדבר על הסעיפים?

איתן גינזבורג: אתם מבקשים היום להפוך את הסמכות שניתנת לבקרים על ידי צווים של השר לעגן אותם בחוק על מנת שיוכלו באמת לקביעות, למה אפשר לקבוע בחוק שהצו יהיה קבוע?

עירית ויסבלום: קודם כל יש פה נציג של המשרד לביטחון פנים, הוא יוכל להוסיף.

עירית ויסבלום: אבל הצווים של השר לביטחון הפנים הם זמניים מטבעם, לפי חוק המעצרים סעיף 39, כך זה מתנהל לגבי כל הגופים שמקבלים סמכויות עיכוב במעצר, יש פה את נציג המשרד לביטחון פנים, הוא יכול להסביר.

עירית ויסבלום: בחוק הכניסה, אנחנו לא קובעים הסדרים לגבי צווים שניתנים עם כוח חוק אחר, ישנו פה נציג המשרד לביטחון פנים הוא יכול להתייחס גם לשאלה הזאת.

עירית ויסבלום: הרעיון הוא שלא יהיה צורך בצווים, אנחנו רוצים שזה יהיה מוסדר בחוק הזה.

איתן גינזבורג: מהרגע שקיבלת דוח קצין גבולות או בקרת גבול יש לך סמכות?

עירית ויסבלום: כן, יש גם בהמשך את התנאים למינוי, שזה הכשרה, הם עוברים קורס של שלושה שבועות, הם צריכים לעמוד בתנאים מסוימים.

עירית ויסבלום: זה לא שכל מי שמגיע לביקורת הגבולות מקבל סמכות, הם כמובן אחרי שמתמנים על ידי השרה, אז החוק יחיל עליהם את הסמכויות האלה ויאפשר את ההפעלה שלהם בשוטף ובשגרה ללא צורך בצווים.

איתן גינזבורג: אפשר בבקשה לפרט מהם הסמכויות?

עירית ויסבלום: מדובר על סמכות של עיכוב כמו שדיברתי קודם, ברגע שיש חשש, אדם שמגיע לגבול והוא נחשד בעבירה מסוימת שהוא ביצע, או שהוא עכשיו מבצע עבירה, יש חשד שהוא עכשיו מבצע עבירה למשל, עולה חשד שהוא משתמש בדרכון מזויף או שהוא מנסה מה שנקרא "לגנוב את הגבול", לעבור באופן לא חוקי בגבול, או שאם יש חשש להברחות, או בתקופה של הקורונה זה מאוד אקטואלי.

עירית ויסבלום: הגיע אדם שהוא מסומן כאדם שהוא בבידוד וינסה לעבור את הגבול, אז פקח גבול יצטרך לקרוא לשוטר כדי שיבדוק האם זה באמת אדם בבידוד או אם מותר לו להסתובב או אם צריך לעצור אותו וכו'.

עירית ויסבלום: זו הסמכות העיקרית שאנחנו מדברים עליה, הסמכות לעכב אדם עד לבואו של שוטר או גורם מוסמך אחר, ואם האדם אינו מציית לסמכות העיכוב, אז יכול בקר הגבול לעצור אותו, ולמעשה זה שלילת החירות, הוא יכול להפעיל אותו לזמן מאוד קצר עד שיגיע שוטר וימשיך מולו את המעצר וכו'.

עירית ויסבלום: יש כאן הפנייה לסעיפים בחוק המעצרים, הסמכות היא מוגבלת עד לשלוש שעות.

עירית ויסבלום: הזמנים האלו נקבעו בחוק המעצרים אנחנו לא קובעים אותם.

סמי אבו שחאדה: בכמה אנשים מדובר, עכשיו במצב הקיים, כמה זה קורה?

סמי אבו שחאדה: לעגן את זה בחוק ולא להישאר במצב, כמה זה שכיח הדבר הזה?

עירית ויסבלום: קודם כל נמצא בזום ערן זהבי שהוא גם מנהל מעברי גבול, הוא יוכל לתת הסברים ותשובות מהשטח, אבל ברמת העיקרון אני יכולה להגיד שזה לא קורה כל הזמן אבל יש הרבה מקרים וסיטואציות.

עירית ויסבלום: למשל שומעים על זה אחר כך בתקשורת, פלוני אלמוני נעצר בנתב"ג כשהוא ביקש לחצות את הגבול והתברר שהוא חשוב בעבירה או שהוא ניסה לברוח מחקירה וכו'.

עירית ויסבלום: בסיטואציות שהמשטרה דואגת שהאנשים האלו יובאו לחקירה במעצר, זה אנשים שלעיתים נעצרים בגבול, בדיוק בגלל שבקר הגבול ראה שאלה אנשים שמסומנים אצלו במערכת כאנשים שצריך לעכב אותם.

עירית ויסבלום: במערכת ביקורת הגבולות יש מה שנקרא אצלנו הכללות, יש גופים שמזרימים הכללות למערכת הזאת ואומרים, למעשה המשמעות של זה שאם הבן אדם הזה והזה מגיע לגבול - צריך לעכב אותו כדי לברר מול המשטרה או מול גורמי הביטחון או מול הצבא, או מול משרד הבריאות בזמנים של קורונה, האם האדם הזה באמת עבר עבירה וצריך למנוע ממנו את מעבר הגבול.

עירית ויסבלום: יש גם סיטואציות שיש אנשים שיש נגדם צווי עיכוב יציאה מהארץ, למשל בצו שיפוטי של בית משפט, הוצאה לפועל, אז גם אם זה אנשים שינסו לעבור את הגבול למרות הצו אז יוכלו לעכב אותם.

סמי אבו שחאדה: בתיאוריה אני יכול להבין למה, אני שואל עכשיו בשטח כמה זה קורה?

עירית ויסבלום: אז אולי באמת ניתן את רשות הדיבור לערן זהבי, אני רק אומר שגם יש לו נתונים לגבי מספרי הכללות במחשב של הגופים השונים שמזרימים את ההתניות לעיכוב בגבול.

איתן גינזבורג: כמה יש בישראל היום?

עירית ויסבלום: זה גם שאלה שערן זהבי יכול לענות.

עירית ויסבלום: בדרך כלל יש משהו כמו 750 אבל בקורונה זה משתנה כל הזמן.

איתן גינזבורג: חברי הכנסת יש עוד שאלות?

מוסי רז: אני רוצה לשאול אם זה חל גם על נכנסים לארץ או שזה לא קשור בכלל למי שנכנס לארץ?

עירית ויסבלום: זה יכול לחול גם על מי שנכנס לארץ, אבל אני אעשה פה אבחנה, כשמדובר בזרים ויש צורך לברר משהו לגבי זר, לגבי זרים יש את האפשרות לברר את רשות הכניסה בסעיפים 9 ו- 10 לחוק הכניסה לישראל, זו סמכות מנהלית שנועדה לבדוק, האם זר מסוים אנחנו מאפשרים לו להיכנס כתייר, כעובד, זה סמכות לברר את רשות הכניסה זו זכות אחרת.

עירית ויסבלום: בכניסה יכולים להיות מצבים שמישהו יצא ובינתיים הוגש נגדו כתב אישום או לא יודעת מה, המשטרה מבקשת שכשהוא נכנס תעצרו אותו כדי לקרוא לשוטר שייקח אותו לחקירה או אם גופי הביטחון צריכים לחקור.

מוסי רז: זאת אומרת זה חל על ישראלים בלבד בכניסה וביציאה?

עירית ויסבלום: זה יחול גם על זרים אם המשטרה צריכה לחקור אותם, למשל יש זר שביצע אונס והמשטרה הכלילה אותו כבן אדם שאי אפשר לתת לו לצאת לפני חקירת משטרה, אז יקראו לשוטר והשוטר יבדוק.

מוסי רז: אז בשני המקרים זה רק אם נדרשת חקירת משטרה?

עירית ויסבלום: חקירה או מעצר, או בירור של שב"ס, גופים שמזרימים הכללות, זה לא רק משטרה, זה הרבה משטרה אבל גם גופים אחרים שיש להם סמכויות חקירה.

שרון רופא אופיר: מה במקרה שעולה חשד?

עירית ויסבלום: במקרה שעולה חשד לעבירה שנעברה או עבירה שהוא עומד לעבור עוד רגע.

סמי אבו שחאדה: מי אלה שהם לא משטרה?

עירית ויסבלום: למשל יש הכללות של שירות בתי הסוהר, של הצבא, של גורמי הבטחון.

שרון רופא אופיר: כל גוף שיש לו סמכות לחקור אני מתארת לעצמי.

עירית ויסבלום: יש הרבה גופים שהם מסמנים את הצורך לבדוק אנשים מסוימים וכל מקרה לגופו.

איתן גינזבורג: נבקש לשוחח עם ערן זהבי.

איתן גינזבורג: בוקר טוב ערן.

ערן זהבי: בוקר טוב.

איתן גינזבורג: שמעת את השאלות של חברי הכנסת, אני אשמח לשמוע גם נתונים, כמה בקרי גבול קיימים, מה הסמכויות שניתנות להם, איך הדברים מתבצעים בפועל, שמעת את ההתייחסויות אשמח לשמוע אותך.

ערן זהבי: בסדר גמור, רק כהקדמה קצרה, משימת ביקורת הגבולות הועברה ממשטרת ישראל בשנת 2011 לאור החלטת ממשלה שהייתה בזמנו.

ערן זהבי: חשוב לי לציין שהמשימה עברה מהמשטרה כמו שהיא, זאת אומרת עם אותן המשימות, וכמו שעורכת הדיין עירית וייסבלום ציינה, אנחנו למעשה משמר הגבול של מעברי הגבול הבינלאומיים של מדינת ישראל, יש עשרים כאלה, עשרים מעברי גבול בינלאומיים, בהם פזורים בקרי גבול.

ערן זהבי: כיום בגלל הקורונה והירידה בפעילות, אנחנו מונים כ- 600 בקרי גבול, בתקופת השיא אנחנו כ- 850 בקרי גבול, ואנחנו נותנים את השירותים כמו שעו"ד וייסבלום ציינה.

ערן זהבי: מדובר בהכללות של גופים, כ- 19 גופים שיכולים להכליל במערכות השונות.

ערן זהבי: ביניהם בתי משפט, הוצאה לפועל, כל גופי האכיפה למעשה, מכס, מס הכנסה, גופי ביטחון שונים, משטרת ישראל כמובן, ואנחנו מיישמים את כל ההכללות האלה בביקורת הגבולות.

ערן זהבי: בנוסף לכך כמו שאתם שומעים בתקשורת מידי פעם, אתם שומעים על אנשים שמנסים לגנוב את הגבול בצורה בלתי חוקית, דרכונים מזויפים, מסמכים מזויפים, בתקופת הקורונה מסמכי קורונה מזויפים כל יום כל היום.

סמי אבו שחאדה: ערן לפני הקורונה כמה זה בשנה נאלצים הבקרים האלה להתמודד עם העניין של עיכוב או מעצר?

סמי אבו שחאדה: כמה מקרים כאלה יש בשנה בממוצע?

ערן זהבי: כמו שעירית הסבירה, אנחנו מתחילים בתשאול, מתחילים בעיכוב ולמרות המקרים האלה נגמרים בהבנה מול העובר ואינם מצריכים מעצרים.

ערן זהבי: אבל יש גם מקרים שאין מה לעשות, זה מתלהם ואנחנו כן צריכים להפעיל סמכויות מעצר, ואנחנו מתחילים את פעולת העיכוב והמעצר, עד לבוא שוטר למעבר שהוא ממשיך את הטיפול.

סמי אבו שחאדה: לא, עכשיו אתה מדבר על משהו אחר ערן, כשהדברים הוצגו בהתחלה, הבנו שיש עבירות על פי חוק ואז צריך לעכב עד שיבוא השוטר, כי יש פה עבירה.

סמי אבו שחאדה: תשאול, שיכול לעבור, אין פה עבירה על פי חוק, יש פה משהו אחר.

סמי אבו שחאדה: אם רוב המקרים הם תשאול ואדם יכול לצאת או להיכנס?

איתן גינזבורג: החוק מדבר, הצעת החוק מדברת או הסמכות מדברת על חשד לעבירה, הרי הוא לא יכול לקבוע אם התקיימה עבירה או לא אלא יש חשד לעבירה ואז הוא מעכב אותו.

איתן גינזבורג: אבל השאלה היא ערן, ואני מתחבר פה לשאלה של חבר הכנסת אבו שחאדה, כמה מקרי עיכוב יש בשנה בממוצע לפני קורונה שבגינם מפעילים את הסמכות שיש היום בצו?

ערן זהבי: יש כמעט כל יום, יש כל יום החשדות, של דרכונים מזויפים, של מסמכים מזויפים, זו העבודה השוטפת שלנו.

איתן גינזבורג: אני מבין, אבל במספרים, אתה יכול לתת הערכה מספרית?

ערן זהבי: אני יכול לבדוק את זה ואנחנו נוכל להעביר לכם את זה.

איתן גינזבורג: עוד שאלה נוספת, איפה רוב העיכובים נעשים, באיזה מעבר גבול?

ערן זהבי: מטבע הדברים מרבית המעברים הם בנתב"ג, לפני הקורונה היו 27 מיליון תנועות, כניסות ויציאות רק בנתב"ג, אז מטבע הדברים מרבית העשייה היא שם.

איתן גינזבורג: כמה שימוש אתם עושים בסמכות מעצר בסירוב לעיכוב מסך כל המקרים?

איתן גינזבורג: כלומר, מתי אתם מגיעים לשלב שבו אתם ממש משתמשים בסמכות המעצר לעיכוב?

ערן זהבי: כשזה מתפתח לאלימות ואין לנו ברירה אנחנו מבצעים מעצר, אני לא אגיד שזה קורה כל יום, אבל גם מקרים כאלה.

איתן גינזבורג: ערן, אלימות זה מקרה קיצון וברור לי כשאדם מתחיל להתפרע.

ערן זהבי: אבל אנחנו מגיעים גם למקרים הללו לצערי.

איתן גינזבורג: אני מבין, אבל זה המקרים אני מניח שהם המקרים הפחותים יותר, כשאדם מסרב להיות מעוכב, הוא לא בהכרח מפעיל אלימות אלא מסרב לעיכוב, אז אתם גם רשאים להתחיל לעצור אותו?

ערן זהבי: נכון, גם במקרים האלה וגם מתוך סך ההכללות שמופיעות במערכת, כ- 1.9 מיליון בערך, יש גם הכללות שהן הכללות ממש במעצר, כשמדובר בפח"ע או במקרים כאלה.

איתן גינזבורג: 1.9 מיליון מה זה?

ערן זהבי: הכללות פעילות במערכת.

סמי אבו שחאדה: זה אנשים שמהוצאת הפועל יש להם צו עיכוב יציאה מהארץ.

גלעד קריב: אבל בכל מקרה הסמכות במקרה הזה היא סמכות עיכוב עד שהשוטר מגיע, הסמכות מעצר היא רק במקרה שיש סירוב לעיכוב, הסמכות במקרים שדיבר עליהם מר זהבי, שיודעים מראש שהבן אדם חשוד במשהו, עדיין הסמכות היא סמכות עיכוב, ואז צריך להגיע השוטר שיש לו את סמכות המעצר.

גלעד קריב: סמכות המעצר היא רק במקרה שאותו אדם מנסה לברוח או מסרב לעיכוב.

ערן זהבי: אמרתי, הסמכות שלנו ראשית חשוב לי לציין, שהיא ניתנת אך ורק בגבול ועד לבוא שוטר.

איתן גינזבורג: אני חוזר על השאלה המקדמית ששאלתי את עירית, למה צריך את החוק?

איתן גינזבורג: כלומר למה אי אפשר להסתפק בצו שניתן היום ולחדש אותו אחת לתקופה?

איתן גינזבורג: ערן, למה הסיפור של הצווים כפי שהוא נמצא היום צריך להשתנות?

איתן גינזבורג: למה המנגנון הזה של חידוש הצו אחת לתקופה לא מספק ואתם מבקשים שהסמכות תהיה קבועה?

ערן זהבי: לנו חשוב שיהיה לנו את הסמכויות וזה ברור לכולם מדוע, הבנתי שהבקשה היא בקשה של משטרת ישראל, ששרת הפנים שהיא זו שתהיה רשאית לתת את הסמכויות האלה.

איתן גינזבורג: כלומר, זה לא משהו מהשטח זה משהו פרוצדורלי, זה לא משפיע על העבודה, זה משהו משפטי נורמטיבי שמבקשים לעגן את זכות המעצר.

גלעד קריב: זה לא רק העניין של הזמנים והפרוצדורה, בגלל שאנחנו מדברים פה על סמכויות משמעותיות של עיכוב ושל מעצר, אז הרצון הוא לעגן את זה במדרג נורמטיבי יותר גבוה, לא בצו אלא בחקיקה ראשית, שיהיה ברור מה מותר ומה אסור, ויש גם לקבוע תוך כדי את תנאי ההכשרה.

איתן גינזבורג: בואו נעבור לגיל דיין.

גיל דיין: אני גיל דיין, אני עו"ד בייעוץ המשפטי של המשרד לביטחון פנים, רוצה להתייחס בקשר להצעת החוק, התיקון הזה שחשוב לנו.

גיל דיין: אני מתחבר למה שאמר יועמ"ש הוועדה, מדובר בסמכות כמו שדיברנו קודם, שניתנת להרבה מאוד עובדים, וראוי שזה כן יינתן בתוך משרד הפנים.

גיל דיין: מבחינת הנטל של הבירוקרטיה, כלומר הסיבוב שזה עובר דרכנו עשוי לפעמים גם לעכב את התהליך, בטח שמדובר במסות כאלה גדולות של בקרי גבול.

גיל דיין: בסך הכל הסמכות תמשיך להיות, זה כתוב שם בטיפול המוצע, המשטרה תהיה מעורבת באישור שניתן לעובדים, בהכשרות שהם מקבלים ובסך הכל התיקון הזה מבחינת המהות בשטח, הוא לא משנה את היום יום איך שזה נראה במעברי הגבול אלא הוא פשוט מייעל את העבודה בצורה מאוד מאוד משמעותית מבחינתנו.

איתן גינזבורג: תודה רבה.

איתן גינזבורג: עו"ד שמרית וולף, משפטנית ממשרד המשפטים.

שמרית וולף: בוקר טוב, אני הייתי רוצה להתייחס באמת לשאלה הזאת, מדוע אי אפשר בעצם להישאר במצב הקיים.

שמרית וולף: אז למעשה השינוי הוא לא בפרקטיקה אבל הוא מאוד מהותי, הוא נוגע בעצם לכך שהמדרג הנורמטיבי הופך להיות מצו לחקיקה ראשית, שבעיננו זה ראוי, אנחנו שותפים להצעה, אנחנו ממליצים לתמוך בה וללכת איתה.

שמרית וולף: למעשה השקיפות שקיימת לציבור כאשר מדובר בצו, היא שונה כאשר מדובר בחקיקה ראשית, ומדובר בסמכויות שהם אומנם לא הסמכות המלאה של מעצר לצורך חקירה, כי בסופו של דבר לא נעשתה חקירה, אבל עדיין מדובר בסמכויות מאוד משמעותיות של עיכוב ומעצר בעקבות סירוב העיכוב, שנכון שיהיו מוסדרות בחקיקה ראשית.

שמרית וולף: לכן להותיר את המצב הקיים, כאשר מדובר על הוראות שניתנות בצו, זה לא מצב רצוי לתפיסתנו ולכן אנחנו חושבים שהחוק ראוי.

שמרית וולף: תודה.

איתן גינזבורג: חברי הכנסת, יש מישהו שרוצה להתייחס מעבר למה שהתייחסנו?

איתן גינזבורג: אני מציע שנעבור להקראה.

סמי אבו שחאדה: יש מישהו מאיתנו שהוא בדיון והוא מטעם ארגוני זכויות אדם?

איתן גינזבורג: לא, לא ביקשו להעלות.

איתן גינזבורג: למעשה מותירים את אותה סמכות היום רק מעלים אותה לדרגת חקיקה יותר גבוהה, מרמה של צו לרמה של חוק.

גלעד קריב: חוק הכניסה לישראל, תיקון מס' 33, תשפ"ב 2022.

גלעד קריב: תיקון סעיף 7 1.

גלעד קריב: בחוק הכניסה לישראל, התשי"ב - 1952 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף, 7, אחרי "באחת מתחנות הגבול שקבע שר הפנים בצו שפורסם ברשומות" יבוא "(בחוק זה – תחנת בול)".

גלעד קריב: הוספת פרק שני 1 2.

גלעד קריב: אחרי סעיף 10א לחוק העיקרי יבוא.

גלעד קריב: פרק שני 1: סמכויות עיכוב ומעצר בתחנת גבול עיכוב בקשר לעבירה 10ב.

גלעד קריב: (א) היה לקצין ביקורת הגבולות יסוד סביר לחשד כי אדם שנמצא בתחנת גבול עבר עבירה בת מעצר או עומד לעבור עבירה העלולה לסכן את שלומו או ביטחונו של אדם או את שלום הציבור או ביטחון המדינה, רשאי הוא לעכב את אותו אדם כדי לברר את זהותו ומענו או כדי לחקור אותו ולמסור לו מסמכים, במקום הימצאו.

גלעד קריב: (ב) היה לקצין ביקורת הגבולות יסוד סביר לחשד שנעברה עבירה בת מעצר, רשאי הוא לעכב אדם שנמצא בתחנת גבול ושיכול למסור לו מידע הנוגע לאותה עבירה, כדי לברר את זהותו ומענו או כדי לחקור אותו, במקום הימצאו.

גלעד קריב: (ג) על עיכוב לפי סעיפים קטנים (א) או (ב) יחולו הוראות סעיפים 72 עד 74 לחוק המעצרים, בשינויים המחויבים.

גלעד קריב: (ד) בסעיף זה – "חוק המעצרים" - סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה - מעצרים), התשנ"ו- 1996; " עבירה בת מעצר" - כהגדרתה בסעיף 23(א)(7 )לחוק המעצרים.

גלעד קריב: מעצר בסירוב לעיכוב 10ג.

גלעד קריב: (א) סירב אדם להיענות לדרישת קצין ביקורת הגבולות לעיכוב לפי סעיף 10ב תהיה נתונה לקצין ביקורת הגבולות סמכות המעצר לפי סעיף 23(ב) לחוק המעצרים, בשינויים המחויבים.

גלעד קריב: זיהוי קצין ביקורת הגבולות 10ד.

גלעד קריב: (א) קצין ביקורת הגבולות לא יעשה שימוש בסמכות הנתונה לו לפי פרק זה, אלא בעת מילוי תפקידו ובהתקיים שניים אלה: (1) הוא עונד, באופן גלוי, תג המזהה אותו ואת תפקידו ולובש מדי קצין ביקורת הגבולות בצבע ובצורה שהורה השר לעניין זה, ובלבד שהמדים כאמור אינם נחזים להיות מדי משטרה; (2) יש בידו תעודה החתומה בידי השר, המעידה על תפקידו ועל סמכויותיו, שאותה יציג על פי דרישה.

גלעד קריב: (ב) חובת ההזדהות לפי סעיף קטן (א) לא תחול אם קיומה עלול לגרום לסיכול ביצוע הסמכות בידי קצין ביקורת הגבולות.

גלעד קריב: (ג) חלפה הנסיבה שבשלה לא קיים קצין ביקורת הגבולות את חובת ההזדהות כאמור בסעיף קטן (ב), יקיים את חובתו כאמור מוקדם ככל האפשר.

גלעד קריב: "

גלעד קריב: (1) האמור בו יסומן כפסקה (1), ובה, הסייפה החל במילים "הודעה על מינויים" - תימחק.

גלעד קריב: (2) אחרי פסקה (1) יבוא: "(2) לקצין ביקורת הגבולות ימונה רק מי שמתקיימים בו כל אלה: (א) משטרת ישראל הודיעה לא יאוחר משלושה חודשים מיום קבלת פרטיו, כי היא אינה מתנגדת למינויו מטעמים של ביטחון הציבור, לרבות בשל עברו הפלילי; (ב) הוא קיבל הכשרה מתאימה בתחום הסמכויות שיהיו נתונות לו לפי חוק זה, כפי שהורה השר, ולעניין הכשרה בתחום הסמכויות הנתונות לו לפי פרק שני1 - כפי שהורה השר בהסכמת השר לביטחון הפנים; (ג) הוא עומד בתנאי כשירות נוספים כפי שהורה השר, בהתייעצות עם השר לביטחון הפנים.

גלעד קריב: (3) לממונה ביקורת הגבולות ימונה רק מי שמתקיימים בו כל אלה: (א) משטרת ישראל הודיעה לא יאוחר משלושה חודשים מיום קבלת פרטיו, כי היא אינה מתנגדת למינויו מטעמים של ביטחון הציבור, לרבות בשל עברו הפלילי; (ב) הוא קיבל הכשרה מתאימה בתחום הסמכויות שיהיו נתונות לו לפי חוק זה, כפי שהורה השר.

גלעד קריב: (4) הודעה על מינוי קציני ביקורת הגבולות וממונים על ביקורת הגבולות לפי סעיף זה תפורסם ברשומות.

גלעד קריב: " תחילה 4.

גלעד קריב: תחילתו של חוק זה שלושה חודשים מיום פרסומו (בחוק זה - יום התחילה).

גלעד קריב: הוראת מעבר 5.

גלעד קריב: מי שמונה לקצין ביקורת הגבולות או לממונה ביקורת הגבולות לפי סעיף 15(ב) לחוק העיקרי כנוסחו ערב יום תחילה ושימש בתפקיד האמור ערב יום התחילה, יראו אותו, לתקופה של שישה חודשים מיום התחילה, כמי שמתקיימים לגביו התנאים לפי סעיף 15(ב)(2) לחוק העיקרי כנוסחו בסעיף 3(2 )לחוק זה.

איתן גינזבורג: יש הערות?

אורי מקלב: אתה רוצה לנמק את זה?

אורי מקלב: ההסתייגויות נמצאות, אני אומנם לא חבר בוועדה, אבל אנחנו הגשנו הסתייגות גם לסעיף 10ב', וגם לסעיף 10ב' סעיף קטן ג', וגם בסעיף 10ב' בסייפה, ויש כאן על סעיף קטן ג' למרות האמור בסעיף 73, אם אדוני היועמ"ש מכיר את ההסתייגות שלנו לחוק המעצרים, רשאי קצין ביקורת הגבולות לעכב חשוד המוכר לפי סעיף זה עד שמונה שעות וסעיף 3(2) להצעה הגשנו גם הסתייגות וסעיף 4 להצעה וסעיף 5.

אורי מקלב: אם זה מספק אתכם אז זה בסדר.

איתן גינזבורג: כן, אתה רוצה שנצביע על הכל בבת אחת?

אורי מקלב: מבחינתי כן, אם זה מקל עלייך.

איתן גינזבורג: הסתייגות לסעיף 10ב' וסעיף 73 3(2) של קבוצת יהדות התורה.

איתן גינזבורג: בעד – 2

איתן גינזבורג: נמנעים – 0 ההסתייגות נפלה.

איתן גינזבורג: נעבור להצבעות על סעיפי החוק כפי שאושרה.

איתן גינזבורג: בעד – 3

איתן גינזבורג: נמנעים – 0 ההצעה אושרה.