ועדת העבודה והרווחה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 63, 2022-01-10 12:20

אפרת רייטן: אני פותחת את הישיבה של ועדת העבודה והרווחה, 10 בינואר 2022, ח' בשבט תשפ"ב.

אפרת רייטן: השעה 12:20.

אפרת רייטן: דיון יזום שביקשה ועדת העבודה והרווחה, בעקבות יישום הצעדים המשלימים להעלאת גיל הפרישה לנשים.

אפרת רייטן: זימנו לכאן את משרדי הממשלה הרלוונטיים, לרבות המוסד לביטוח לאומי, אשר נדרשו בעקבות המאבק ובאמת הדיונים הרבים שקיימנו לא מעט חברות כנסת, מהקואליציה יש לומר, במסגרת השינוי של גיל הפרישה לנשים וההדרגה משך 11 שנים הבאות, בהן יועלה גיל הפרישה לנשים מגיל 62 ועד לגיל 65.

אפרת רייטן: נתבקשו והכניסו לרפורמה, משרדי הממשלה השונים, בהם האוצר, הכלכלה, המשרד לשוויון חברתי ועוד, מנגנונים ומענקים כדי לסייע לאוכלוסיות של נשים שעלולות להיפגע מהשינוי הזה, מהעלאת גיל הפרישה לנשים.

אפרת רייטן: מדובר ברובן בנשים שבדרך כלל שייכות למקצועות שוחקים או נמצאות באוכלוסיות קשות יום והמשמעות עבורן בדחיית גיל הפרישה, אם זה בשנה הראשונה או בארבעה חודשים, אבל עם הזמן מצטברים החודשים לכדי שנים, כאמור עד גיל 65 - הן עלולות להימצא במצב כלכלי בכי רע.

אפרת רייטן: אני יכולה לומר את זה ממש בצורה נחרצת.

אפרת רייטן: במיוחד אם הן נמצאות כבר בתקופת אבטלה וכמובן בעוד סיטואציות אחרות.

אפרת רייטן: ולכן נוסחו ועוגנו בחקיקה מספר מנגנונים, שאולי תכף נעבור עליהם בצורה מסודרת.

אפרת רייטן: מה שביקשנו היום בוועדה לקבל הוא בעצם את מצב הסטטוס.

אפרת רייטן: את הסטטוס של יישום והחלת המנגנונים האלה, הואיל וכבר עכשיו בחודש ינואר הרפורמה נכנסה לתוקף.

אפרת רייטן: ולכן המשמעות של זה היא רבה מבחינתנו אנחנו רוצים לוודא שאכן משרדי הממשלה וכל הגורמים הרלוונטיים כבר בפועל מיישמים או עומדים ליישם, כך לפי אבני הדרך של החקיקה, את אותם מנגנונים.

אפרת רייטן: כדי לעבור סעיף סעיף על הדברים, אולי נפתח עם משרד האוצר, שאיתו עמדנו בכל הדיונים, במסגרת חוק ההסדרים.

אפרת רייטן: אני יודעת שיובל ואביגיל נמצאים בזום, נכון?

אפרת רייטן: בואו נראה אם יובל יכול לדבר איתנו.

אפרת רייטן: יובל טלר, שהוא רכז פיננסיים באגף התקציבים.

אביגיל ונקרט: שלום כבוד יושבת הראש.

אפרת רייטן: אביגיל, את מדברת, לא יובל?

אביגיל ונקרט: בנתיים כן.

אביגיל ונקרט: יובל לא יכול להצטרף.

אפרת רייטן: כן.

אפרת רייטן: יובל חולה, אז נאחל לו מכאן בריאות רבה.

אפרת רייטן: אביגיל, בואי רגע תעשי לנו מעין רשימה של המנגנונים והשינויים שנכנסו ברפורמה.

אביגיל ונקרט: בסדר גמור.

אביגיל ונקרט: העלאת גיל הפרישה האמורה, יש נשים שעשויות להיות מושפעות לרעה מהצעד הזה.

אביגיל ונקרט: ולכן במסגרת החקיקה, בהתאם לסיכומים שהגענו עם חברות הכנסת, עם ועדת הכספים, הוטמעו בחוק ובהחלטות ממשלה מספר כלים שאמורים לסייע לאותן נשים ולהבטיח שהפגיעה בהן תהיה מינימלית.

אביגיל ונקרט: לצד זה כן חשוב להגיע, העלאת גיל הפרישה אמורה לתרום רבות לנשים.

אביגיל ונקרט: לשמור אותן לתקופה ארוכה יותר בשוק העבודה, לאפשר להן לחיות ברווחה גדולה יותר לאחר שהן יצאו לגמלאות.

אביגיל ונקרט: ובכל זאת, כן יש נשים שיושפעו מהצעד הזה, בעיקר בשנים הראשונות.

אביגיל ונקרט: ולכן הטמענו את הכלים האלה.

אפרת רייטן: אז בואי תעברי על הדברים.

אביגיל ונקרט: הצעד הראשון הוא הגדלה משמעותית של מענק העבודה, מס הכנסה שלילי.

אביגיל ונקרט: אנחנו למעשה יותר משילשנו אותו.

אביגיל ונקרט: מסכום של בערך 330 שקלים במקסימום לחודש, לנשים מגילאי 60 עד 67, הן יקבלו במקום זה סכום של 1,050 שקלים בחודש במקסימום.

יצחק פינדרוס: אבל זה בתנאי שיש להן עבודה.

אפרת רייטן: כן.

אפרת רייטן: זה עבור נשים, כמובן, עובדות.

אביגיל ונקרט: נכון.

אביגיל ונקרט: נשים שהן עובדות בשכר נמוך.

אפרת רייטן: ואז זה אומר למעשה שגם מבחינת המענק עצמו, מענק העבודה או מס ההכנסה השלילי, מבחינת השיעורים שלו, ההחזר שהאישה מקבלת, את יכולה לומר לנו באחוזים?

אביגיל ונקרט: לא עשינו חישוב כזה באחוזים.

אביגיל ונקרט: אפשר כמובן לעשות אותו ולהעביר אותו לוועדה.

אביגיל ונקרט: אבל נשים בשכר מינימום פחות או יותר יקבלו מענק של במקום 330 שקלים, סכום של בערך 1,050 שקלים בחודש.

אביגיל ונקרט: אפשר לעשות את החישוב לכל רמת הכנסה.

אביגיל ונקרט: אבל זה בגדול דלתון.

אביגיל ונקרט: והרחבנו את אוכלוסיית הזכאיות.

אביגיל ונקרט: גם נשים בשכר נמוך יותר ממה שהיו זכאיות עד היום וגם נשים בשכר גבוה יותר ממה שהיו זכאיות.

אביגיל ונקרט: מעבר לכך, הסרנו חסמים למיצוי מענק עבודה ואנחנו נאפשר לקבל אותו יותר בקלות.

אביגיל ונקרט: וכן במהירות יותר ביחס לשנת הזכאות.

אביגיל ונקרט: כלומר, נשים לא יצטרכו להמתין לשנת המס הבאה, אלא הן יוכלו לקבל את המענק או חלקים ממנו כבר בשנת המס שבגינה הן מבקשות את המענק.

אפרת רייטן: אנחנו כשניהלנו את הדיונים בנקודה הספציפית הזו, דיברנו על כך שמבחינת הסרת חסמים לא לתת את המענק הזה פעם בשנה, אלא או פעם בחודש או פעם ברבעון.

אפרת רייטן: אני כבר לא זוכרת מה נסגר בסוף.

אביגיל ונקרט: נכון, פעם ברבעון.

אפרת רייטן: זאת אומרת פעם ברבעון.

אפרת רייטן: ולהקל על אותה אישה עובדת לא להסתבך בנבכי הבירוקרטיה, טפסים, למלא את כל הבקשות האלה.

אפרת רייטן: אלא להפוך את זה למשהו אוטומטי.

אביגיל ונקרט: נכון.

אביגיל ונקרט: ולכן נקבע שמנהל רשות המיסים יוכל לאפשר את הזכאות של אישה.

אביגיל ונקרט: מספיק שהיא הגישה פעם אחת בקשה זה יוכל לאפשר לה להיות זכאית גם בשנות המס הבאות, כל עוד היא כמובן עדיין זכאית.

אפרת רייטן: אוקיי.

אפרת רייטן: אז לגבי הנקודה הזו, מבחינת היישום של זה, איפה אנחנו עומדים?

אפרת רייטן: מבחינת רשות המיסים, האם היא ערוכה כבר באמת להפוך את זה לאוטומציה ופעם ברבעון?

נעה בן שבת: נזכיר שיש אפשרות לבקש מקדמות כבר משנת 2020 בחודש אפריל.

אביגיל ונקרט: 2022, נכון.

אביגיל ונקרט: הייתה הבחנה בין השלב הראשון של הרפורמה, שהוא יהיה שלב ביניים.

אביגיל ונקרט: שבשלב הזה ישולמו מקדמות של 60% וחלוקה לארבע פעימות למעשה.

אביגיל ונקרט: עד שנת 2024 שאז אמור להיות הסדר הקבע ושם זה אמור להשתלם שלוש פעמים בשנה, כל פעם 25%.

אביגיל ונקרט: והחלק הנוסף בשנת המס שאחרי.

אביגיל ונקרט: רשות המיסים עובדים במרץ כדי ליישם את הדבר הזה וזה אמור אכן להתחיל לעבוד מחודש אפריל.

אביגיל ונקרט: אם הם נמצאים כאן אז הם יוכלו להסביר.

אפרת רייטן: אז תכף נשמע מהם.

אפרת רייטן: אז אני מסכמת: תהיה גם הגדלה של שיעור המענק שחוזר.

אפרת רייטן: גם אפשר יהיה לבקש את המקדמות וגם זה יהיה אוטומציה ולא פעם בשנה, אלא פעם ברבעון.

אפרת רייטן: על איזה סדר גודל של אוכלוסייה של אותן נשים שעובדות אנחנו מדברים?

אביגיל ונקרט: מבחינת מספר הזכאיות?

אביגיל ונקרט: אני אפתח את הנתונים ובואי נחזור לזה בהמשך הוועדה.

אביגיל ונקרט: המענה השני שניתן הוא הארכת תקופת הזכאות לדמי אבטלה.

אביגיל ונקרט: אנחנו עשינו כאן שני מהלכים: אחד לנשים בגילאי 60, שמושפעות מהעלאת גיל הפרישה.

אביגיל ונקרט: תקופת הזכאות שלנו הלכה משבעה חודשים ל-12 חודשים.

נעה בן שבת: זה קצת מהר.

אפרת רייטן: כן, אביגיל.

אפרת רייטן: אנחנו לא שייכים לאותו דור.

אפרת רייטן: אצלנו יותר לאט.

אביגיל ונקרט: הנושא של דמי אבטלה.

אביגיל ונקרט: עשינו כאן שני מהלכים.

יצחק פינדרוס: במקום חמש שנים, חמישה חודשים.

יצחק פינדרוס: חודש לשנה בערך.

אביגיל ונקרט: נשים בגילאי 60 ומעלה, שמושפעות מהעלאת גיל הפרישה.

אביגיל ונקרט: כלומר, הן נולדו בשנים שלגביהן העלאת גיל הפרישה רלוונטי.

יצחק פינדרוס: הן מקבלות פיצוי של חודש על כל שנה שהם מפסידים.

אביגיל ונקרט: הן יהיו זכאיות לתקופת אבטלה במקום שבעה חודשים, 12 חודשים.

אביגיל ונקרט: כלומר, הארכה של חמישה חודשים.

אפרת רייטן: כלומר שבעה חודשים, זה הכלל, זאת ההוראה.

אפרת רייטן: שבעה חודשים זכאות לדמי אבטלה.

אפרת רייטן: ונוספו עוד חמישה לכל מי שמגיעה לגיל 60?

אביגיל ונקרט: נכון.

אביגיל ונקרט: בתנאי שהיא כמובן עומדת בתנאים לקבלת דמי אבטלה.

שרון רופא אופיר: לא, גברתי יושבת הראש, הרי הכוונה הייתה במתווה שהושג זה נשים שכבר מיצו את הזכות שלהן לקבל דמי אבטלה, נפלטו משוק העבודה.

שרון רופא אופיר: ואז הסיכום שהגענו אליו זה שיתנו לזה עוד 40,000,000 שקלים.

יצחק פינדרוס: יקבלו עוד חמישה חודשים עבור אותן חמש שנים שהם הפסידו.

נעה בן שבת: הדברים נקבעו בסופו של דבר בחקיקה בצורה מסוימת, בזכאות שניתנת להן.

שרון רופא אופיר: כן.

שרון רופא אופיר: הייתה לזה תוספת של עוד 40,000,000 למתווה.

נעה בן שבת: הזכאות כיום היא לא מוגבלת.

נעה בן שבת: זאת אומרת, אישה שעומדת בתנאי הזכאות היא זכאית.

נעה בן שבת: אנחנו לא נעצור את האישה ב-40,000,000.

שרון רופא אופיר: לא, זו לא הייתה כוונתי.

אפרת רייטן: לא, רגע, יש פה סלט.

אפרת רייטן: אנחנו דיברנו, עוד פעם, בואי נגדיר את הקבוצה קודם ואז נראה את המנגנון.

שרון רופא אופיר: אני אסביר לך אז את הכוונה שלי, זו לא הייתה הכוונה.

אפרת רייטן: בבקשה אביגיל, על איזה קבוצה אנחנו מדברים?

שרון רופא אופיר: אני התכוונתי לאלה שכבר זכאיות.

שרון רופא אופיר: זו הייתה הכוונה שלי.

אפרת רייטן: רגע, רגע, אביגיל?

אפרת רייטן: כן, אני יודעת, יש פה קצת מורכבויות, כי יש פה כל מיני סוגי אוכלוסיות.

אפרת רייטן: אבל אביגיל ב-mute, אם אפשר לשחרר אותה.

אפרת רייטן: כן?

אביגיל ונקרט: אז שוב, הכוונה לנשים בגילאי 60 ומעלה, שיצאו לאבטלה.

אפרת רייטן: בגיל 60 הן יצאו לאבטלה או לפני כן?

אביגיל ונקרט: לא.

אביגיל ונקרט: הכוונה לנשים שזכאיות לדמי אבטלה כשהן מגיעות לגיל 60.

אביגיל ונקרט: הכוונה לנשים שנולדו בשנת 1960 ואילך, כמה חודשים הן יהיו זכאיות החל מגיל 60.

אביגיל ונקרט: עד היום הן היו זכאיות לשבעה חודשים.

אביגיל ונקרט: ובעקבות שינוי החוק, החל מהשנה הן יהיו זכאיות ל-12 חודשים.

אביגיל ונקרט: בנוסף שינינו את תקופת הזכאות גם לנשים בנות 57 עד 60.

אביגיל ונקרט: שם נקבע שהן יהיו זכאיות גם כן ל-12 חודשים, אבל בחמשת החודשים הנוספים דמי האבטלה המקסימליים יעמדו על תקרה של 4,000 שקלים לחודש.

אפרת רייטן: רגע, אני לא מצליחה להבין.

אפרת רייטן: רגע, אז 12 חודשים?

אביגיל ונקרט: בשני תנאים: התנאי הראשון, שדמי אבטלה לא יעלו על 4,000 שקלים בחודש בחמשת החודשים הנוספים הללו.

אביגיל ונקרט: ושהן לא יסרבו להכשרה מקצועית.

נעה בן שבת: זה מגיע 57 עד 60.

אפרת רייטן: כן, מגיל 57 עד 60.

אפרת רייטן: 12 חודשים דמי אבטלה.

אפרת רייטן: כלומר שנה האישה תקבל דמי אבטלה, שזה בחמישה חודשים יותר מההוראה בחוק.

אפרת רייטן: והיא צריכה שני תנאים.

אפרת רייטן: את אומרת, לגבי חמישה חודשים זה לא יעלה על 4,000 שקלים בחודש?

אביגיל ונקרט: נכון.

אביגיל ונקרט: והתנאי השני שאם הוצעה לה הכשרה מקצועית מתאימה, היא לא יכולה לסרב לה.

אפרת רייטן: אוקיי.

אפרת רייטן: לגבי הכשרה מקצועית מתאימה.

אפרת רייטן: אצל מי שיקול הדעת האם היא מתאימה או לא מתאימה?

קריאה: ביטוח לאומי, מן הסתם.

אפרת רייטן: אולי היא מתאימה לביטוח לאומי, אבל היא לא מתאימה לי.

אפרת רייטן: אני לא יודעת.

אביגיל ונקרט: זה מנגנון שקיים כבר היום בחוק.

נעה בן שבת: זה מנגנון חדש.

אפרת רייטן: הנה, בבקשה, נועה אומרת שזה מנגנון חדש.

נעה בן שבת: המנגנון שמתייחס להכשרה המקצועית החדשה הוא מנגנון חדש.

נעה בן שבת: עד היום לא התחשבו בהכשרה המקצועית.

אביגיל ונקרט: למיטב זיכרוני יש סעיף בחוק שקובע שאם הוצעה הכשרה מקצועית לאישה או גבר - - -

יצחק פינדרוס: נכון, אבל הוא שואל המנגנון איך עובד.

יצחק פינדרוס: זה נכון שזה מופיע בחקיקה.

נעה בן שבת: לא יודעת.

נעה בן שבת: אני לא הכרתי את זה בחקיקה לפני התיקון הזה שקבע מהי הכשרה מקצועית מתאימה.

אביגיל ונקרט: אז יש הגדרה בחוק של הכשרה מקצועית.

אפרת רייטן: אז בואי תראי לנו, תפני אותנו לסעיף הרלוונטי שמדבר על הכשרה מקצועית מתאימה.

אפרת רייטן: ומי שאמור לבצע את העניין הזה, זה בכל מקרה מי?

אפרת רייטן: משרד הכלכלה?

אפרת רייטן: המוסד לביטוח לאומי?

נעה בן שבת: לא, מוסד לביטוח לאומי למעשה צריך להתחיל להפעיל את המנגנון הזה של קבלת אבטלה.

אפרת רייטן: אבל הכשרות?

אפרת רייטן: הכשרת זה לא במוסד לביטוח לאומי.

נעה בן שבת: ההכשרות המקצועיות צריכות להיות כבר מופעלות.

נעה בן שבת: זה צריך להיות חלק במשרד לשוויון חברתי וחלק במשרד הכלכלה.

אפרת רייטן: בדיוק.

אפרת רייטן: אז כבר הנציגים של המשרד לשוויון חברתי ומשרד הכלכלה, אני אבקש התייחסות מכם לעניין הזה של מה זה הכשרה מתאימה.

יצחק פינדרוס: מי יכול לתת לי נתון, לפני שניכנס לעצם הדיון, כמה נשים כרגע יפסיקו לקבל קצבת זקנה בגלל החוק החדש ואין להן עבודה אחרת?

אפרת רייטן: עכשיו, השנה הזאת.

יצחק פינדרוס: כן.

יצחק פינדרוס: בכמה נשים מדובר שיפסיקו לקבל קצבת זקנה?

יצחק פינדרוס: כי הרי יוצא לפועל, עזבו את גיל הפרישה, עזבו את אלה שמפטרים, עזבו את אלה שמסודרים בעבודה, נדבר על זה אחר כך.

יצחק פינדרוס: אני קודם כל רוצה להבין במספרים כמה למיטב ידיעת

יצחק פינדרוס: כם נשים שכרגע יפסיקו לקבל קצבת זקנה בגלל החוק החדש?

אפרת רייטן: יפסיקו לקבל?

יצחק פינדרוס: כן.

אביגיל ונקרט: אף אישה לא תפסיק לקבל.

יצחק פינדרוס: לא, היא לא תוכל לקבל.

יצחק פינדרוס: כי עד היום בגיל 62 היא הייתה אמורה לקבל.

יצחק פינדרוס: כמה נשים נמנעה מהן, סליחה, אני אחדד את זה.

יצחק פינדרוס: כמה נשים נמנע מהן עכשיו לקבל קצבת זקנה בגלל החוק החדש?

אפרת רייטן: אז רגע, אני אחדד שנייה, כדי שגם אני אראה שאני מבינה.

אפרת רייטן: נשים שהיו אמורות לקבל עכשיו קצבת זקנה ולא מקבלות בגלל העלאת גיל הפרישה בארבעה חודשים, בשנה הזו.

יצחק פינדרוס: לא, בחמש שנים.

נעה בן שבת: לא, עכשיו היא מדברת על 2022.

אפרת רייטן: לא, בשנה הזאת.

אפרת רייטן: ארבעה חודשים, והן נמצאות במצב אבטלה.

אפרת רייטן: על כמה נשים מדובר?

אפרת רייטן: נכון?

אפרת רייטן: זה מה שהתכוונת חבר הכנסת פינדרוס?

יצחק פינדרוס: כן, נכון.

שרון רופא אופיר: אני לא בטוחה שהנתון הזה חונה באוצר.

אפרת רייטן: אז תכף נשאל את מי שיש לו.

אפרת רייטן: אביגיל, יש לך תשובה על זה?

אביגיל ונקרט: נכון להיום אין לי תשובה.

אפרת רייטן: אוקיי, זה המוסד לביטוח לאומי אנחנו צריכים ושירות התעסוקה.

נעה בן שבת: רק עוד שאלה.

נעה בן שבת: הכשרה מקצועית הולמת, היא מוגדרת בחוק.

נעה בן שבת: היא אומרת: "הכשרה מקצועית מתאימה ההולמת את השכלתה וכישוריה של המבוטחת, שמתקיימת בקרבת מקום מגוריה, מקום נגיש עבורה פיזית.

נעה בן שבת: יש תחבורה ציבורית תקינה ממקום המגורים של המבוטחת אל המקום שבו ההכשרה מתקיימת.

אפרת רייטן: שזה עכשיו, בתיקון.

נעה בן שבת: כן, כן, בתיקון החדש.

אפרת רייטן: כן.

אפרת רייטן: אז לכן יש שם תנאים מאוד נרחבים שאמורים לשקלל הרבה מאוד נתונים שקשורים לאותה אישה ולא כמובן להחליט באופן שרירותי אם ההכשרה מתאימה לה או לא.

אפרת רייטן: צריך להיות בקרבת הבית שלה, לגבי ההשכלה שלה ועוד מספר נתונים.

אפרת רייטן: אז השאלה שלך היא מצוינת, חבר הכנסת פינדרוס.

אפרת רייטן: תכף אנחנו נשאל את המוסד לביטוח לאומי.

אפרת רייטן: אביגיל, יש מנגנונים נוספים.

אביגיל ונקרט: יש עוד מספר מנגנונים, אני אעבור עליהם בקצרה: מענק מעבר מיוחד, שניתן לנשים שהגיעו לגיל 62 בשבע השנים הקרובות.

אביגיל ונקרט: אלה גם הנשים שאמורות לקבל מענה, שאינן נמצאות בשוק העבודה ולא זכאיות לקצבת זקנה.

אביגיל ונקרט: זה בדיוק המענה שניתן עבורן.

אפרת רייטן: אלה שנמצאות מובטלות והן ממש אין להן שום הכנסה כלשהי.

אפרת רייטן: ונמנעה מהן קצבת הזקנה ועבורן יינתן מענק מיוחד של ארבעה חודשים.

אפרת רייטן: כי זה רק ארבעה חודשים השנה.

יצחק פינדרוס: כן, אבל אתה יכול לפי זה לדעת מה הולך לקרות שנה הבאה.

אפרת רייטן: כן.

אפרת רייטן: ושנה אחרי זה זה שמונה חודשים.

אפרת רייטן: אז את אומרת שלגבי השלוש שנים הקרובות?

אביגיל ונקרט: אני אתקן את מה שנאמר.

אביגיל ונקרט: המענק משולם למשך ארבעה חודשים לכל השנים הקרובות.

אביגיל ונקרט: הסכום שלו משתנה, בין הקבוצות, לפי שנת הלידה.

אביגיל ונקרט: הסכום בשנה הראשונה הוא גבוה, הוא 4,000 שקלים בכל חודש והוא הולך ופוחת.

יצחק פינדרוס: אישה שהגיעה השנה לגיל 62 לא פורשת, נכון?

אפרת רייטן: יש לה עוד ארבעה חודשים.

אפרת רייטן: מאריכים לה את זה.

אפרת רייטן: היא תפרוש בגיל 62 וארבעה חודשים.

אפרת רייטן: כן, אביגיל, אז תשלימי.

אביגיל ונקרט: אז רק לחדד: מענק המעבר נקבע כמענק שמשולם במשך ארבעה חודשים.

אביגיל ונקרט: הסכום שלו משתנה בהתאם לשנת הלידה של האישה הזכאית.

אביגיל ונקרט: בשנה הזאת, השנה הראשונה, המענק יעמוד על 4,000 שקלים לכל חודש והוא הולך ויורד ל-3,000 שקלים למי שהגיעו לגיל 62 בעוד שבע שנים.

נעה בן שבת: רגע, הכנסה שיש לאישה שהיא לא הכנסה מעבודה היא מופחתת מתוך הסכומים האלה?

אפרת רייטן: מה?

אפרת רייטן: אם היא מקבלת איזה שכר דירה או מלגה או קצבה?

אביגיל ונקרט: נכון.

אביגיל ונקרט: היה מנגנון שקבע שהכנסה מהון תקוזז.

נעה בן שבת: למעשה כבר נשים שעכשיו גיל הפרישה שלהן כבר בינואר, מתחילות להיות זכאיות לזכאות הזאת.

נעה בן שבת: האם משרד האוצר עשה איזה פרסום לגבי הנושא הזה?

אפרת רייטן: לא, עכשיו בנתיים היא עושה סקירה.

אפרת רייטן: אני רוצה להבין, תכף לראות באמת מה המנגנונים.

אפרת רייטן: כי מבחינתנו, וזה היה אחד הדברים החשובים ששמנו את הדגש.

אפרת רייטן: זה באמת ה- reaching out, לפנות בצורה אקטיבית לאותם קהלים.

אפרת רייטן: כי זה שאנחנו יודעים את זה, וגם אנחנו עדיין קצת מבולבלים, אין לי ספק שגם הציבור הרלוונטי, שלא כל היום יושב עם האוזן בחדשות או בטוויטר ידע בדיוק מה הזכויות שלו.

אפרת רייטן: אז איך מגיעים לאותן אוכלוסיות כדי לוודא שהן מקבלות את אותם מענקים כל כך חשובים?

נעה בן שבת: יש לנו נציג של רשות המיסים?

אפרת רייטן: יש לנו הכל.

אפרת רייטן: אביגיל, את רוצה לענות על זה או שזה לא חונה אצלך?

אביגיל ונקרט: נקבע בחוק מנגנון שקובע שהמוסד לביטוח לאומי יצטרך לפנות לנשים זכאיות, ככל שיש לו את המידע וככל שהוא יכול לעשות בו שימוש.

אביגיל ונקרט: ואני מניחה שכשה

אביגיל ונקרט: מוסד לביטוח לאומי ידבר, אז הוא יסביר על התהליכים שנמצאים אצלו.

אביגיל ונקרט: מענה נוסף שניתן במסגרת החוק הוא הגדלה של קצבת הבטחת הכנסה, למשך חמש שנים ב-700 שקלים.

אפרת רייטן: בעוד 700 שקלים, כן?

אפרת רייטן: 700 שקלים נוספים.

אפרת רייטן: רגע, זו נקודה חשובה מאוד.

אפרת רייטן: שהבטחת ההכנסה, ואני מוכרחה לומר לכם, ככה בגילוי לב, שבדיאלוג ובהתנהלות שלנו מול משרד האוצר זה היה אחד הסעיפים שהתעקשנו להגדיל אותו עבור אותה אוכלוסייה שממילא נמצאת במצב דוחק נוראי ונאלצת לקבל הבטחת הכנסה ועבורה לקחת את קצבת הזקנה זה ממש כמעט הבדל של באמת, וסליחה על ההגזמה, חיים ומוות.

אפרת רייטן: ולכן דאגנו לזה.

אפרת רייטן: ולבוא ולשנות את תפיסת העולם של משרד האוצר ולהגיד לו תפתח ותעלה את הבטחת ההכנסה היה מלחמת עולם.

אפרת רייטן: כי הם לא הסכימו לגעת בזה.

אפרת רייטן: אני אומרת את זה בגילוי לב, כי השקפות העולם הן פשוט שונות.

יצחק פינדרוס: הם קיבלו לוטו של הסכמה להעלות את גיל הפרישה, שהם ניסו עשר שנים ולא נתנו להם.

אפרת רייטן: אבל בעניין הזה של הבטחת הכנסה, שזה כלי שבאמת, למי הוא מיועד?

אפרת רייטן: באמת לאוכלוסייה שכלו כל הקיצים מבחינתה ואין לה שום אמצעי אחר להתקיים.

אפרת רייטן: ודרשנו והעלינו בעוד 700 שקלים לחודש, לשבע שנים הקרובות את הבטחת ההכנסה.

אביגיל ונקרט: חמש השנים הקרובות, נכון.

אפרת רייטן: חמש, אוקיי.

אפרת רייטן: מה הדבר הבא?

אביגיל ונקרט: צעדים נוספים שנמצאים בחוק זה התקציב שניתן להכשרות המקצועיות, שמועברות באמצעות זרוע עבודה, משרד הכלכלה והמשרד לשוויון חברתי שנמצאים כאן ויוכלו לפרט על הצעדים שהם עושים.

נעה בן שבת: איך יכול להיות שזה חמש השנים הקרובות?

נעה בן שבת: סליחה, חמש השנים הקרובות אנחנו מדברים על נשים שמקבלות תוספת, ילידות ינואר 1960 עד ילידות דצמבר 1964.

נעה בן שבת: זה אמור להיות לתקופה יותר ארוכה מאשר חמש שנים.

אביגיל ונקרט: אני לא בטוחה שהבנתי את השאלה.

נעה בן שבת: את אמרת שהזכאות לתוספת גמלת הבטחת הכנסה היא במשך חמש שנים.

נעה בן שבת: אבל מבחינת הגילאים זה ילידות ינואר 1960 עד ילידות דצמבר 1964.

אביגיל ונקרט: אם תוכלי להפנות אולי לסעיף בחוק, אני אראה שאני מדברת על אותו דבר.

נעה בן שבת: סעיף 76 לתיקון לחוק.

נעה בן שבת: סעיף 5(ז) לחוק הבטחת הכנסה.

אביגיל ונקרט: הכוונה לחמישה שנתונים, זאת הכוונה.

אביגיל ונקרט: הכוונה לחמישה שנתונים, חמש שנים של נשים, חמישה שנתונים של נשים שיקבלו את העלייה של 700 שקלים בקצבה.

נעה בן שבת: חמישה שנתונים זה נכון.

אפרת רייטן: אוקיי.

אפרת רייטן: נקודה נוספת אביגיל?

אביגיל ונקרט: ניתנה העלאה משמעותית בסכום המקסימלי שניתן להשתכר ללא קיצוץ קצבת הזקנה מכ-6,000 שקלים בחודש לכ-7,750 ש"ח בחודש בשתי פעימות.

נעה בן שבת: הפעימה הראשונה היא יותר נמוכה, עכשיו ב-2020.

אביגיל ונקרט: העלייה הזאת מבוצעת בשתי פעימות.

אביגיל ונקרט: נכון.

נעה בן שבת: הפעימה הנוכחית של 2020 זה בערך 6,750 ש"ח?

אביגיל ונקרט: נכון.

אביגיל ונקרט: והדבר האחרון הוא הארכת התקופה שבה נשים בגילאי 62 יוכלו לקבל הטבות שניתנות לאזרחים ותיקים, למשך ארבע השנים הקרובות הן ימשיכו להינתן לנשים בנות 62 ולאחר מכן זה יוצמד לגיל הפרישה.

אפרת רייטן: אז בואי רגע, ההטבות האלה זה גם היה חשוב וזה נכנס לדעתי ממש לקראת סוף הדיונים שלנו.

אפרת רייטן: ההטבות מדובר על ארנונה, מים?

נעה בן שבת: ארנונה, הנחה בתחבורה ציבורית, מים, חשמל ורכישת תרופות.

נעה בן שבת: אבל חלקן, רכישת תרופות למשל, החשמל והנחה במים התנאי הוא שהיא גם מקבלת הבטחת הכנסה.

נעה בן שבת: לעומת זאת, התחבורה הציבורית ואיזה שהיא הנחה מסוימת בארנונה היא גם ללא זכאות להבטחת הכנסה.

אפרת רייטן: וזה למשך כמה זמן?

נעה בן שבת: ממשיכות להינתן להן בתקופה הזאת של עד גיל 62.

שרון רופא אופיר: גם, ארבע שנים ואז זה הולך ופוחת.

יצחק פינדרוס: כי זה היה ההסכם שהיה בוועדת הכספים.

יצחק פינדרוס: אני הייתי באותו הסכם בוועדת הכספים.

אפרת רייטן: זהו, נכון, אצלנו זה לא עלה על הפרק.

אפרת רייטן: אביגיל, משהו נוסף?

אביגיל ונקרט: אלו הדברים שנקבעו בחוק.

אביגיל ונקרט: בהחלטת הממשלה ניתן עוד פירוט לגבי ההכשרות המקצועיות, שבקרוב נוכל לשמוע מנציגים של משרד הכלכלה ומשרד האוצר.

שרון רופא אופיר: אני יכולה רגע לפני זה, גברתי יושבת הראש, אני יכולה לשאול אותה משהו?

אפרת רייטן: כן.

אפרת רייטן: רגע אביגיל, תישארי רגע.

שרון רופא אופיר: אני מדברת בקצב קצת יותר איטי, אני מתנצלת.

שרון רופא אופיר: זה עניין של גיל כנראה.

שרון רופא אופיר: באמת נוכח המשא ומתן שניהלנו מול האוצר ובסוף, אני חושבת, הקשב הרב ששר האוצר כן גילה לנושא, בסופו של דבר נקבעה החלטה על כמיליארד שקלים שאמורים לעבור למשרדים השונים.

שרון רופא אופיר: אם זה ה-630,000,000 שזה היה הסכום הראשוני ואחרי זה הורחב ל-130,000,000 מענקי עבודה ו-40,000,000 דמי אבטלה והבטחת הכנסה וכו' וכו'.

שרון רופא אופיר: מה שמעניין אותי לשמוע ממך, כי את השאר אנחנו נשאל את שאר הנציגים, האם הכספים האלה עברו?

שרון רופא אופיר: ואם כן, אתם מפקחים על זה?

שרון רופא אופיר: אתם יודעים מה משרדי הממשלה השונים עושים עם זה?

שרון רופא אופיר: הרי זה היה אמור לעבור לכל מיני משרדים.

שרון רופא אופיר: זה סדר גודל של סכום לא מבוטל.

אביגיל ונקרט: אז קודם כל, כמובן אנחנו עובדים בהתאם לנוסח החוק.

אביגיל ונקרט: החוק קבע בדיוק את התקציב שצריך לעבור למשרדים השונים.

אביגיל ונקרט: אני אזכיר שעברו עשרה ימים מיום שהתחילה השנה הנוכחית ולכן רוב המשרדים עדיין לא ביצעו בפועל את הכסף.

אביגיל ונקרט: כמובן שאנחנו כמשרד האוצר עוקבים אחרי זה.

שרון רופא אופיר: אבל הכספים עברו למשרדים?

שרון רופא אופיר: זאת אומרת, זה מה שמעניין אותי לדעת.

אביגיל ונקרט: אז שוב, כל משרד עובד בדרך אחרת.

אביגיל ונקרט: השיפוי של הביטוח הלאומי עובד בצורה אחת.

אביגיל ונקרט: זה מנגנון קצת יותר מורכב.

אביגיל ונקרט: ולכן אנחנו לא מעבירים את כל הכסף ביום הראשון.

אביגיל ונקרט: ובכל מקרה, אנחנו עובדים לפי נוסח החוק.

אביגיל ונקרט: החוק קבע שהתקציב יועבר, אנחנו נתקצב כמובן לפי נוסח החוק ולפי כל הסיכומים שהיו.

אביגיל ונקרט: לא כל הכספים עדיין הועברו משום שלא כל התכניות עדיין נדרשו לצאת לפועל.

אביגיל ונקרט: זה תהליך, אנחנו עשרה ימים אחרי שהתחיל ולכן זה כסף שיועבר.

אפרת רייטן: אבל הכסף הזה הוא קבוע וברור שהולך לטובת המנגנונים האלה?

אפרת רייטן: שלא נגיע חס וחלילה למצב שבו לא יהיה את הכסף הזה בתקציב.

שרון רופא אופיר: אז לכן אולי גברתי יושבת הראש, קודם כל, אני ממש מברכת על הדיון הזה שאת עושה היום.

שרון רופא אופיר: ואני שמחה להיות פה.

שרון רופא אופיר: זה אגב פעם ראשונה שאני אצלך בדיונים.

שרון רופא אופיר: ואני חושבת שאולי מה שאנחנו נצטרך לעשות כוועדה זה להגיד אוקיי, אנחנו בראשית 2022?

שרון רופא אופיר: מצוין, מובן.

שרון רופא אופיר: בואו ניתן לזה איזה חודשיים להתגלגל ונראה שבאמת הכספים הועברו.

שרון רופא אופיר: כי מה צריך לעבור?

שרון רופא אופיר: המתווה מונח לפנינו.

שרון רופא אופיר: אנחנו מכירים אותו.

אפרת רייטן: אז אני אגיד לך אפילו יותר מזה.

אפרת רייטן: שגם במסגרת הישיבות והדיונים שלנו אנחנו דרשנו שיהיה פה חובת פיקוח.

אפרת רייטן: לא הצלחנו להכניס את זה.

אפרת רייטן: זה לא אומר שאנחנו לא נעשה את זה.

אפרת רייטן: זה פשוט מה שהולך לקרות.

אפרת רייטן: בבקשה, חבר הכנסת פינדרוס.

יצחק פינדרוס: אני רוצה להתייחס, אני קצת ברגשות מעורבים בדיון הזה, אני חייב לומר.

יצחק פינדרוס: במשך עשור האוצר ניסה לעשות את זה בכל דרך אפשרית.

יצחק פינדרוס: נמנע ממנו בכנסת ה-20, 21, 22, 23 ואפילו בכנסת ה-19.

יצחק פינדרוס: הוגשה הצעת חוק מקדימה.

יצחק פינדרוס: אני אומר שוב, מקדימה, שהייתה אמורה לבוא לפני הרפורמה הזאת.

יצחק פינדרוס: שחתומה על ידי כל חברי הבית, מכל הסיעות.

יצחק פינדרוס: כולם.

יצחק פינדרוס: אני רואה את ניצן הורוביץ בכנסת ה-23 חתום על זה, אני רואה את רם שפע חתום על זה ואני רואה את אלעזר שטרן חתום על זה ואת תהילה פרידמן.

יצחק פינדרוס: כל הסיעות הבית, אסנת הילה מארק.

יצחק פינדרוס: הצעת חוק שהוגשה על ידי משה גפני, כי כיושב ראש ועדת הכספים האוצר לחץ אותו כל הזמן.

יצחק פינדרוס: והוא אמר לאוצר תקשיבו, בלי שיעבור חוק אני לא יכול לעשות את זה.

יצחק פינדרוס: ואני חושב שזה מתקשר בדיוק למה שאת ציינת לפני רגע.

יצחק פינדרוס: נעשו צעדים, אני לא אומר, יש מיליארד שקלים שהם במשא ומתן שאתן ניהלתן מול האוצר במסגרת ההבנה והתרגיל שהאוצר עשה, שאם החוק הזה לא יעבור אז ביבי חוזר לשלטון.

יצחק פינדרוס: אז כל המדינה נכנסה לכוננות ספיגה.

אפרת רייטן: הטיעון היחידי שלא היה שם, אגב.

אפרת רייטן: היו מלא טיעונים אחרים, אבל זה היחידי שלא.

יצחק פינדרוס: לא, אבל כשאתה מכניס את זה לחוק ההסדרים, זה האיום.

יצחק פינדרוס: עזבי, בסוף אנחנו אותו בית.

שרון רופא אופיר: זה נורא תלוי מי ממסגר לו את המציאות.

שרון רופא אופיר: באיזה ערוץ תקשורת אתה צופה, פינדרוס?

יצחק פינדרוס: אתה מכניס את זה לחוק ההסדרים, אז שם אתה נמצא.

יצחק פינדרוס: אני כן חושב שעכשיו עלינו כוועדה, כולנו, פה מכל הסיעה, כן לחוקק את הדבר הזה בחוק.

יצחק פינדרוס: אני אגיד גם מה.

יצחק פינדרוס: קודם כל, את ההישגים שאתם השגתם, את מה שצריך להכניס בחוק, להכניס בחוק.

יצחק פינדרוס: שלא מחר בבוקר יבוא האוצר ויגיד בסדר, תקצבתי השנה, עוד שנתיים שכחתי.

יצחק פינדרוס: ב-2024 שכחתי לתקצב את זה.

יצחק פינדרוס: זה אחד.

יצחק פינדרוס: אבל הרבה מעבר לזה.

יצחק פינדרוס: אנחנו מדברים בסוף על שלוש אוכלוסיות שהולכות להיפגע אנושות מהחוק הזה.

יצחק פינדרוס: בסדר?

יצחק פינדרוס: הנשים שעובדות במקצועות שוחקים, הולכות לזה, כי מה לעשות?

יצחק פינדרוס: גם בגיל 60 קשה לאישה לעבוד במקצוע שוחק, לא יעזור כלום.

יצחק פינדרוס: אי אפשר לברוח מזה.

יצחק פינדרוס: ואם זה נורא מציק להם שאני אומר לנשים, אז אתם יודעים מה?

יצחק פינדרוס: גם לגברים.

יצחק פינדרוס: זה בכלל לא משנה.

אפרת רייטן: גם לגברים, נכון.

אפרת רייטן: מקצוע שוחק זה מקצוע שוחק.

יצחק פינדרוס: זה לא הנושא.

יצחק פינדרוס: בסוף יש נשים שלא יכולות בגיל 60, ואני מכיר לא אחת ולא שתיים שבסוף הולכות לניתוחי ברכיים.

יצחק פינדרוס: תכנסו להר הצופים ותכנסו לשערי צדק ותראו אותן עומדות שם בתור.

יצחק פינדרוס: הן לא יכולות לעבוד שם.

יצחק פינדרוס: שתיים, אלה שבאמת, מה לעשות?

יצחק פינדרוס: המעסיק שלהן משום מה החליט שהן לא מספיק יעילות כבר בגיל 60 והן היו אמורות לקבל קצבת זקנה מגיל 62.

יצחק פינדרוס: הן אמורות לרעוב ללחם.

יצחק פינדרוס: זה לא יעזור כלום.

יצחק פינדרוס: גם אם ניתן להן מענק של 300 שקלים או 700 שקלים או אפילו 4 כפול 4,000 שקלים.

יצחק פינדרוס: בסוף הן ירעבו ללחם.

יצחק פינדרוס: כי הן היו אמורות להיות על קצבת הזקנה.

יצחק פינדרוס: זאת האוכלוסייה השנייה.

אפרת רייטן: אבל הן יקבלו את קצבת הזקנה.

יצחק פינדרוס: לא, הן לא יקבלו.

אפרת רייטן: הן יקבלו.

אפרת רייטן: בעוד ארבעה חודשים.

יצחק פינדרוס: את מדברת טכנית בשנת 2022.

יצחק פינדרוס: בשנת 2024 האישה הזאת לא תקבל קצבת זקנה בגיל 62, נקודה.

יצחק פינדרוס: זאת המציאות.

אפרת רייטן: גם ב-2023, גם ב-2022.

יצחק פינדרוס: היא לא תקבל.

יצחק פינדרוס: יכול להיות שהיא תקבל ארבעה חודשים במסגרת הסדר.

יצחק פינדרוס: בסופו של דבר היא תישאר רעבה ללחם.

יצחק פינדרוס: זאת האישה השנייה.

יצחק פינדרוס: זאת אומרת, עוד פעם, אני חוזר, זאת שעובדת במקצוע השוחק.

יצחק פינדרוס: זאת שפוטרה כבר בגיל 58-59 והיא יצאה החוצה.

יצחק פינדרוס: היא הולכת לרעוב ללחם.

יצחק פינדרוס: היא הולכת לרעוב ללחם.

יצחק פינדרוס: ואלה האוכלוסיות שהולכות לרעוב ללחם.

יצחק פינדרוס: ובלבלת אותי, לא זכרתי את האוכלוסייה השלישית.

יצחק פינדרוס: אבל אלה האוכלוסיות שהולכות לרעוב.

יצחק פינדרוס: עכשיו מה שאני אומר, אנחנו עכשיו, נגמר הסיפור.

יצחק פינדרוס: העבירו את חוק ההסדרים, העבירו תקציב לשנתיים.

יצחק פינדרוס: אנחנו כוועדה, אני מסכים, יכול להיות שצריך לעשות את זה כמו שד"ר שרון אופיר אומרת שנעשה את זה בעוד חודשיים, שנדע איפה אנחנו נמצאים.

יצחק פינדרוס: אבל לקחת את האוכלוסיות האלה שנפגעות וזה יהיה עלינו, גם אלה שבמקצועות השוחקים וגם אלה שעניות ואין להן.

יצחק פינדרוס: דרך אגב, מה עם כל אלה שעובדות בספונג'ה?

יצחק פינדרוס: שעובדות בכלל, עובדות במשק בית.

אפרת רייטן: כן, כן, זה המקצועות השוחקים.

יצחק פינדרוס: לא, עוד פעם, הן מפסידות את קצבת הזקנה.

יצחק פינדרוס: כי עד היום בגיל 62 הן היו מקבלות קצבות זקנה.

יצחק פינדרוס: והיא כבר לא יכולה פיזית ללכת לנקות בתים.

יצחק פינדרוס: את יודעת מה?

יצחק פינדרוס: אם היא ניקתה ארבעה בתים היא יכולה לרדת לאחד.

יצחק פינדרוס: זאת המציאות.

יצחק פינדרוס: בסוף אנחנו נסתכל להן בעיניים ולא יהיה להן מה לאכול.

יצחק פינדרוס: אנחנו כוועדה צריכים לעשות את זה בחקיקה, בלי איום של חוק הסדרים, בלי איום שעוד רגע הממשלה נופלת.

יצחק פינדרוס: כוועדה, לקחת את הדבר הזה ולפרט ולרדת לפרוטות אחרי שנדע נתונים.

יצחק פינדרוס: לכן שאלתי כמה נשים הולכות להפסיד את קצבת הזקנה שלהן?

יצחק פינדרוס: כמה נשים נמצאות במקצועות השוחקים האלה שפיזית הן לא יכולות להמשיך לעבוד?

יצחק פינדרוס: לעשות את זה.

יצחק פינדרוס: וכוועדה אני חושב שאת צריכה להוביל את זה כוועדה, לחוקק את הדבר הזה על דעת כל חלקי הבית.

אפרת רייטן: א', תודה רבה על האכפתיות ועל הדברים החשובים האלה.

יצחק פינדרוס: איזה אכפתיות?

יצחק פינדרוס: האוצר איים עלינו כשהיינו בקואליציה, אני לא רוצה להגיד לך איזה איומים.

יצחק פינדרוס: ועצר לנו דברים ואמרנו להם לא בבית ספרנו, תעופו מהחדר.

יצחק פינדרוס: לא פעם ולא פעמיים.

אפרת רייטן: קודם כל, אני רוצה להצטרף למחויבות ולהתחייבות שלך, לא לתת שהדבר הזה ימוסמס.

אפרת רייטן: לא בחוק הסדרים הבא ולא פתאום בתקציבים שנעלמים.

אפרת רייטן: אני חושבת שאין פה בכלל ברירה.

אפרת רייטן: אני, אתה יודע, עוד רגע אהיה בגיל הזה בעצמי.

אפרת רייטן: חברים, חברות, משפחה.

אפרת רייטן: זה בכלל לא משנה.

אפרת רייטן: זה השכנים שלנו וזה כולנו כחברה.

אפרת רייטן: ומצד אחד החשיבות של לעלות את גיל הפרישה לנשים, זה ברור מכל כך הרבה היבטים.

אפרת רייטן: אין בכלל מחלוקת.

אפרת רייטן: וכל העניין החשוב הוא זה לאזן את זה בצד השני ולא לתת לאוכלוסיות האלה ליפול.

אפרת רייטן: אין מצב שניתן להן ליפול.

אפרת רייטן: אז אני קודם כל אשמח שתהיה פרטנר שלי בעניין הזה.

אפרת רייטן: ואם אתה יודע ושומע ואתה יודע, מתוך השטח.

אפרת רייטן: כל דבר.

יצחק פינדרוס: אמרתי שלוש האוכלוסיות האלה, אליהן בסוף לא התייחסנו.

יצחק פינדרוס: נתנו להן מענק חד פעמי, אבל לא התייחסנו אליהן.

יצחק פינדרוס: צריך להתייחס מה אנחנו עושים במקצועות השוחקים בפועל?

אפרת רייטן: הנה, אז דווקא במקצועות השוחקים, ברגע שהן מקבלות מס הכנסה שלילי הן יכולות להוריד גם בכמות העבודה שלהן ועדיין לקבל יותר כסף.

אפרת רייטן: חשבנו על זה.

אפרת רייטן: זה לא שזה לא היה על השולחן.

אפרת רייטן: חשבנו על אותה אישה שהיא רוצה לנקות את הבתים או צריכה לנקות את הבתים ורוצה להוריד מבחינת השעות שלה.

אפרת רייטן: ואמרנו אנחנו לא רוצים שהיא תיפגע, לכן היא תקבל מס הכנסה שלילי יותר גבוה.

אפרת רייטן: ראית, ב-1,500 שקלים.

אפרת רייטן: אז בואו נקבל מהביטוח הלאומי.

יצחק פינדרוס: אם נדע כמה נשים היו אמורות לקבל קצבת זקנה אלמלא החוק הזה נכנס, כמה נשים עכשיו לא מקבלות, יהיה לך נתון של בעצם - - -

אפרת רייטן: נכון.

אפרת רייטן: אז אני אוסיף ואני אומר שגם במסגרת הדיונים והמשא ומתן, הנתונים היו לנו על השולחן ויכולנו ממש לשים אותם במסגרת את כמות הנשים הרלוונטיות.

אפרת רייטן: ואולי אפשר יהיה לשמוע את זה עכשיו גם מהמוסד לביטוח לאומי.

אפרת רייטן: אבל אני רוצה גם אחר כך להשאיר זמן לכל המשרדים, לראות שבאמת המנגנונים הולכים לקרות ולפי הזמן שלהם.

אפרת רייטן: אז מי הנציג שלנו מהמוסד לביטוח לאומי?

אפרת רייטן: לבנה עזרא נמצאת איתנו בזום.

לבנה עזרא: שלום וברכה.

לבנה עזרא: שלום לחברי הוועדה.

לבנה עזרא: אני אתן גם נתונים, אבל אני אתן סקירה קצרה ואני אעשה את זה מהר.

לבנה עזרא: מכיוון שגיל הפרישה השפיע לא רק על האזרחים הוותיקים, אלא הוא השפיע גם, כלומר לא רק על גמלת האזרח ותיק, הוא השפיע גם על גמלאות נוספות במוסד לביטוח לאומי.

לבנה עזרא: אז אני אתחיל בגמלת אזרח ותיק.

לבנה עזרא: שינינו את המועד תחילת הזכאות לקצבת אזרח ותיק לנשים לפי השנתונים שנקבעו בלוח.

לבנה עזרא: זה כבר בוצע.

לבנה עזרא: כל המערכות של הביטוח הלאומי שיש להן השפעה על גיל הפרישה הותאמו בהתאם.

לבנה עזרא: אני אתן בהמשך סקירה נוספת.

לבנה עזרא: שינינו את מבחן ההכנסות לקצבת אזרח ותיק, לוח ט' השתנה.

לבנה עזרא: במקומו יש לנו לוח ט(1).

לבנה עזרא: כלומר, נוסף לנו לוח ט' חדש.

לבנה עזרא: המשמעות של שינוי מבחן ההכנסות מדברת על כך שאנשים בגיל המותנה, נשים וגברים בגיל המותנה, שעובדים בין גיל 62 לגיל 67 וגברים בין גיל 62 ל-70 יוכלו עכשיו להרוויח במקום 6,014 כ-6,750 ובשנה הבאה זה יעלה בהתאם.

לבנה עזרא: גם ב-2023.

לבנה עזרא: דבר נוסף, יש לנו בעקבות שינוי גיל הפרישה ייכנס לתוקף חוק גיל המעבר.

לבנה עזרא: זה נקרא מענק מעבר לנשים שנדחה להן גיל הפרישה.

לבנה עזרא: זה אותו מענק שדיברתם קודם.

אפרת רייטן: שהן עובדות או לא עובדות?

לבנה עזרא: של נשים שלא עובדות, שהן מחוסרות עבודה, שציפו לקצבת הזקנה ובעקבות אי קבלת קצבת הזקנה יאושר להן מענק.

לבנה עזרא: מה שבכנסת אתם מכנים את זה ארבע על ארבע או שלוש על שלוש.

לבנה עזרא: אני משתמשת במונחים שלכם.

אפרת רייטן: שהומצאו באישון ליל, כשכבר היינו חסרות שינה.

לבנה עזרא: אנחנו מתאימים את מערכות המוסד לביטוח לאומי.

לבנה עזרא: זה עדיין לא מוכן.

לבנה עזרא: לפי הנוסח של החוק זה אמור להיות מוכן ב-28 בפברואר.

לבנה עזרא: יש גם נוסח שקובע שבמידה ולא נעמוד ב-28 בפברואר מנכ"ל הביטוח הלאומי רשאי יהיה לפנות לשר הרווחה לבקש הארכה נוספת של חודש נוסף.

לבנה עזרא: מדובר בפיתוח מאוד גדול, מאוד רחב.

אפרת רייטן: רגע, תסבירי.

אפרת רייטן: בואי נעשה רגע, קצת כולנו נדאגנו כאן.

אפרת רייטן: תסבירי למה הכוונה.

אפרת רייטן: אישה שהייתה צריכה לפרוש עכשיו ונדחה לה בארבעה חודשים ואין לה עבודה?

לבנה עזרא: אין לה עבודה.

לבנה עזרא: אם היא עומדת בתנאי החוק.

לבנה עזרא: תנאי החוק קובעים שישה תנאים מרכזיים: היא צריכה שתהיה לה תקופת אכשרה לזקנה, לאזרח ותיק, בגיל המתאים.

לבנה עזרא: שלא יהיו לה הכנסות.

לבנה עזרא: שההכנסה ההונית שלה לא עולה על 60,000 שקלים.

לבנה עזרא: אני לא אפרט את כל התנאים, אבל בגדול היא צריכה לעמוד בכל התנאים שקבע המחוקק.

לבנה עזרא: אותם תנאים האלה אנחנו צריכים לפתח מערכת, על מנת שנוכל לשלם לאותן נשים.

לבנה עזרא: אם אין לה שום הכנסה שוללת לכאורה, לא כפל גמלה, לא גובה גמלה, קצבאות נוספות מה שנקרא מבחינתנו, היא תוכל לקבל את המענק למשך ארבעה חודשים של 4,000 שקלים.

לבנה עזרא: במידה ויש לה קצבאות ששוללות או כפל גמלה כמו הבטחת הכנסה, מזונות או נכות כללית, אז היא לא תוכל לקבל את המענק.

לבנה עזרא: את כל זה אנחנו צריכים להטמיע בתוך המערכות הממוחשבות של המוסד לביטוח לאומי.

אפרת רייטן: לבנה, רגע שנייה.

אפרת רייטן: אבל כרגע יש אישה שכבר נכנסת לסיטואציה הזאת.

אפרת רייטן: אז מה המענה עבורה?

לבנה עזרא: נכון.

לבנה עזרא: המענה עבורה מבחינתנו כרגע זה אותו מענק שכאשר, כי אנחנו מחויבים בחוק לשלם אותו לא לפני 28 בפברואר, זה ברור לכם, כך כתוב בחוק עצמו.

לבנה עזרא: אז כרגע מבחינתנו, המוסד לביטוח לאומי, במידה והיא נמצאת בסיטואציה כזו, אין לנו כרגע מענה.

אפרת רייטן: כן, מה קורה איתה?

אפרת רייטן: היא הייתה צריכה לקבל עכשיו קצבת זקנה, החודש.

לבנה עזרא: היא הייתה אמורה לקבל קצבת זקנה החודש.

לבנה עזרא: היא תקבל את המענק רטרואקטיבית למשך אותם ארבעה חודשים שהמחוקק קבע, שהעברתם בוועדה.

שרון רופא אופיר: ואיך היא אמורה לדעת מזה?

שרון רופא אופיר: איך היא מקבלת על זה?

לבנה עזרא: שאלה יפה.

לבנה עזרא: המוסד לביטוח לאומי התחייב לאתר את האוכלוסיות הפוטנציאליות.

לבנה עזרא: אנחנו נשלח להן מכתבים, אנחנו יודעים מי הן.

לבנה עזרא: כי יש לנו במערכות המוסד לביטוח לאומי - - -

שרון רופא אופיר: נשלח בלשון עתיד גברתי?

לבנה עזרא: נשלח בלשון עתיד, כן.

לבנה עזרא: נזמין אותן להגיש את התביעות.

אפרת רייטן: מתי?

שרון רופא אופיר: טרם נשלחו.

שרון רופא אופיר: מצוין.

לבנה עזרא: טרם, אנחנו עדיין לא שלחנו.

לבנה עזרא: אני אמרתי, אנחנו עובדים על המערכת.

אפרת רייטן: אז רגע, אז בעצם אתם בעיכוב, לבנה.

אפרת רייטן: אתם בעיכוב פעמיים.

לבנה עזרא: טכנית אנחנו לא בעיכוב.

לבנה עזרא: מהסיבה הפשוטה, יושבת הראש, אנחנו מבחינת החוק אמורים להיות מוכנים ל-28 בפברואר.

לבנה עזרא: היזומים, מכתבי הייזום, אנחנו קוראים להם מכתבי יזום, אנחנו אמורים להכין, לשלוח אותם כאשר המערכות הממוקנות יהיו מוכנות.

לבנה עזרא: אני זוכרת את הדיונים באישון לילה שהייתי, השתתפתי בדיונים האלה.

לבנה עזרא: אנחנו הבהרנו שמדובר בפיתוח שאנחנו צריכים לערוך אותו.

לבנה עזרא: זה מענק חדש, זו גמלה חדשה במוסד לביטוח לאומי.

אפרת רייטן: אני מבינה לבנה.

אפרת רייטן: אבל רגע, שנייה, שימי רגע נקודה.

אפרת רייטן: יש לכם אמרת את הרשימות, נכון?

לבנה עזרא: אנחנו עכשיו, כאשר מפתחים את המערכת, מאתרים את האוכלוסייה.

לבנה עזרא: נשלח מכתבים.

לבנה עזרא: אני מקווה שהמכתבים האלה יישלחו בהקדם האפשרי.

לבנה עזרא: אבל זה משהו שהמוסד לביטוח לאומי עובד עליו.

לבנה עזרא: הוא גם צריך להכין טפסים מקוונים באתר האינטרנט שהנשים תוכלנה להגיד או טפסים ידניים.

לבנה עזרא: אנחנו נערכים לכל תשלום המענק הזה.

אפרת רייטן: אז אני מנסה להיות עוד יותר ספציפית.

אפרת רייטן: בכמה נשים מדובר, אתם יודעים?

לבנה עזרא: לפי השערות שלנו מדובר בכ-15,000 נשים.

לבנה עזרא: בכל שנתון.

אפרת רייטן: 15, בכל שנתון.

אפרת רייטן: עכשיו כרגע,

יצחק פינדרוס: 15,000 שכרגע ללא עבודה.

לבנה עזרא: פוטנציאליות.

יצחק פינדרוס: שהן ללא עבודה.

יצחק פינדרוס: לא, אבל השאלה אם הן ממשיכות לעבוד בעבודה הקיימת שלהן או אם כרגע הן ללא עבודה?

לבנה עזרא: לא בהכרח.

לבנה עזרא: יפה מאוד.

לבנה עזרא: מה שחבר הכנסת אמר, לא בהכרח.

לבנה עזרא: הנתונים שלנו נתונים ידועים לפי הנתון שיש לנו היום.

לבנה עזרא: לא בהכרח באמת הן הפסיקו לעבוד.

לבנה עזרא: כי יתכן מאוד שאין לנו, הדיווח אתם יודעים, אנחנו נדע בעזרת השם בתחילת מרץ.

לבנה עזרא: לא יאוחר מזה.

אפרת רייטן: אז יהיו לכם רשימות מעודכנות לגבי המובטלות?

לבנה עזרא: יהיו לנו רשימות מעודכנות ונוכל לדווח לוועדה בהתאם.

שרון רופא אופיר: רגע, רגע, סליחה אבל גברתי.

שרון רופא אופיר: את ציינת, ובצדק, שעד ה-28 בפברואר, כפי שקבע החוק, אתם מחויבים לשלם את המענק.

שרון רופא אופיר: ואם רק בראשית מרץ יהיה לכם את הרשימות אז איך תדעו למי לשלם את המענק ב-28 בפברואר?

לבנה עזרא: לא.

לבנה עזרא: אנחנו אומרים, אנחנו לא משלמים, אנחנו אמורים להיות ערוכים להכנת המערכת עד 28 בפברואר.

לבנה עזרא: אבל גם ציינתי, שנאמר בוועדה במפורשות, וזה גם כתוב בחוק.

לבנה עזרא: במידה והמוסד לביטוח לאומי, מסיבות כלשהן, לא יצליח להיערך, כי מדובר פה בפיתוח מאוד גדול, הוא יוכל לפנות להתקנת תקנה מיוחדת - - -

אפרת רייטן: אבל למה שלא תפנו כבר עכשיו?

לבנה עזרא: אתם צודקים לחלוטין.

אפרת רייטן: רגע, לבנה, לבנה.

אפרת רייטן: מדם ליבי אני אומרת לך את זה, אוקיי?

אפרת רייטן: אני ואת מקבלות את המשכורת שלנו באופן קבוע ואותה אישה שהגיעה עכשיו לגיל 62 היא כבר לא.

אפרת רייטן: ואני ציפיתי, אומרת לך בגילוי לב, שאפילו יצא איזה שהוא קמפיין הסברה גדול.

אפרת רייטן: 15,000 נשים זה הרבה.

אפרת רייטן: ועכשיו בינואר הן לא מקבלות את הכסף שלהן.

אפרת רייטן: וכל חודש הוא עוד חודש של מינוס או של חוסר ודאות או לא לקנות תרופות או לא לקנות מזון או לא יודעת מה, חובות.

יצחק פינדרוס: אפרת, ביוני הן לא יקבלו בכל מקרה.

יצחק פינדרוס: אז השאלה אם הן לא יקבלו בינואר או ביוני, זאת השאלה.

אפרת רייטן: אז יש פה דאגה אמיתית.

אפרת רייטן: ואני רוצה להגיד לך שאני באמת ציפיתי למשהו.

אפרת רייטן: היות והיה פה אינטרס לאומי, של הביטוח הלאומי, של משרד האוצר, של הממשלה, להעביר את גיל הפרישה הזה, להעלות אותו.

אפרת רייטן: ואנחנו ראינו חשיבות בדבר הזה.

אפרת רייטן: אבל בלי לזנוח ולהפקיר את אותן נשים האלה.

אפרת רייטן: אני לא רואה אבל את הקמפיין הזה שלכם, ה- reaching out לנשים האלה.

לבנה עזרא: כי על מנת שהמוסד לביטוח לאומי יצא בקמפיין הוא גם צריך להכין בסיס לקלוט ולתת מידע לאותן נשים.

לבנה עזרא: כדי שנצא בקמפיין הטפסים צריכים להיות מוכנים, אחרת אנחנו נצא ונודיע כן אתם תקבלו, אין לי טפסים.

אפרת רייטן: כן, אבל עברו חודשים מאז, לבנה.

לבנה עזרא: נכון.

שרון רופא אופיר: כמה זמן לוקח להכין טפסים?

לבנה עזרא: זה טפסים מקוונים, זה פיתוח של מערכת.

לבנה עזרא: צריך כדי להכין טופס, זה לא שאתם מכניסים, זה לא טופס word חברים.

לבנה עזרא: זה טופס מקוון אינטרנטי שצריך בסיס.

אפרת רייטן: אוקיי, זה מסובך בטירוף.

אפרת רייטן: מאה אחוז, מסובך בטירוף.

לבנה עזרא: לא, צריך בסיס נתונים כדי לקלוט אותו.

אפרת רייטן: אין בעיה, מסובך.

אפרת רייטן: אבל עדיין עברו חודשים.

לבנה עזרא: אני גם רק אגיד דבר אחד נוסף:

לבנה עזרא: מהרגע שהתחיל, קיבלנו את החוק, המוסד לביטוח לאומי התחיל לעמול על הכנת המערכת החדשה הזאת.

לבנה עזרא: זה גמלה חדשה, זה מערכת חדשה, זה טפסים חדשים.

לבנה עזרא: אני יכולה רק להגיד לכם שאנחנו נעשה הרבה מאוד למען זה שנוכל לעמוד בלוחות הזמנים.

לבנה עזרא: אנחנו נעשה.

לבנה עזרא: ואם צריך, ואני מקבלת את מה שאמרת כבוד יושבת הראש, אנחנו נדבר גם על הקמפיין וגם קמפיין מתוכנן.

לבנה עזרא: כבר ישבנו עם הדוברות שלנו.

לבנה עזרא: קמפיין מתוכנן.

לבנה עזרא: אנחנו נודיע לוועדה בהחלט בהמשך את ההיערכות המלאה שאנחנו הולכים לעשות את זה.

לבנה עזרא: אז זה לגבי הנושא של מענק המעבר.

אפרת רייטן: רגע, רוצה לשאול אותך היועצת המשפטית רגע שאלה.

נעה בן שבת: אני רוצה להעיר על הנושא הזה של הקמפיין.

נעה בן שבת: יכול להיות שזה לא פה בביטוח הלאומי, כי באמת הנושא הזה של מענק, אותו מענק ארבע על ארבע באמת ניתן להן, התשלומים הראשונים נקבע בחוק שהם ישולמו עד 28 בפברואר ואפשר לדחות בעוד 30 ימים בהודעה ברשומות.

נעה בן שבת: אבל הקמפיין נדרש בעצם גם לנשים שאפילו לא מחכות לקצבת הזקנה.

נעה בן שבת: יכול להיות שהן לא התכוונו להתחיל לקבל קצבת זקנה.

נעה בן שבת: אולי התכוונו לפרוש מהעבודה.

אפרת רייטן: נכון, זה רק לדעת.

אפרת רייטן: נכון.

נעה בן שבת: היא לא תמשוך כספים מקופת גמל או קרן ותיקה.

נעה בן שבת: לפעמים הדחייה הזאת, אם אנחנו עכשיו תיקנו את התקנון, אושר תיקון לתקנון אחיד שמעלה את הגיל והנשים לא יודעות על זה, יכול להיות שהן מגישות בקשה ועכשיו הזכאות שלהן תהיה לפי פרישה מוקדמת ויכול להיות שהן יפגעו.

נעה בן שבת: הן לא יודעות.

אפרת רייטן: אני מאוד מאוכזבת.

אפרת רייטן: אני אומרת לך את האמת, לבנה.

שרון רופא אופיר: ממש.

לבנה עזרא: לא, אני אציין רק כמה דברים שהמוסד לביטוח לאומי כן עשה.

לבנה עזרא: אנחנו דנו במכתבים שלנו.

לבנה עזרא: הרי אנחנו מוציאים מכתבי ייזום לאנשים.

לבנה עזרא: ואנחנו הודענו לאותן נשים שגיל הפרישה זז ולכן הן יוכלו לקבל בגיל 62 וארבעה חודשים.

אפרת רייטן: את החובה, אבל מה עם הזכות?

לבנה עזרא: שנייה ברשותך.

לבנה עזרא: התאמנו את אתר האינטרנט בכל המידעים.

לבנה עזרא: היו הרבה מאוד כתבות בעיתונים בנושא הזה.

לבנה עזרא: ואם נידרש, אם הוועדה כמובן ממליצה לעשות מעבר, המוסד לביטוח לאומי יעשה מעבר.

אפרת רייטן: אנחנו בהחלט, בהחלט, אנחנו לא ממליצים, אנחנו מבקשים בכל לשון של בקשה.

אפרת רייטן: שלא לומר דורשים, כי אחרת הכספים שהאוצר שם בצד בשביל לסייע לאותן נשים אחרי כל המאמצים שכולנו החסרנו לילות.

אפרת רייטן: זה קשקוש הרי, מה זה?

אפרת רייטן: אז עשינו באמת, ניסינו לדאוג לכל אותן נשים, אם זה לא יגיע אליהן?

אפרת רייטן: אם הן לא ידעו את זה.

אפרת רייטן: אם הדברים לא יהיו מוכנים בזמן, אז חבל, זה הכל יורד לטמיון.

לבנה עזרא: אנחנו נערך לקמפיין באותה שנייה - - -

אפרת רייטן: החודש.

אפרת רייטן: החודש זה צריך לעלות כבר לאוויר.

אפרת רייטן: החודש.

יצחק פינדרוס: אני רוצה את אותו passion שלך על הטיפול מה קורה איתה ביוני.

יצחק פינדרוס: את אותו passion שאת אומרת עכשיו על ינואר אני רוצה לראות על יוני.

לבנה עזרא: אוקיי, אז אנחנו לגבי הקמפיין אנחנו נעשה את המקסימום האפשרי.

אפרת רייטן: לא, בואי, בואי.

אפרת רייטן: אני רוצה שתתחייבי לי, לבנה.

לבנה עזרא: מה שהוועדה מבקשת עוד החודש.

אפרת רייטן: עוד החודש.

לבנה עזרא: אוקיי, ציינו את זה.

אפרת רייטן: תודה רבה.

לבנה עזרא: בבקשה.

לבנה עזרא: יש נושאים נוספים שקשורים לגיל הפרישה ואני ממשיכה איתם: ההטבות הנלוות.

לבנה עזרא: דיווח לגורמים נותני ההטבות על נשים שמקבלות השלמת הכנסה, שמלאו להן 62 ועד גיל הפרישה.

לבנה עזרא: אנחנו, זה כבר בעבודה.

לבנה עזרא: זה בביצוע.

אפרת רייטן: וזה אוטומטי?

אפרת רייטן: היא לא צריכה לעשות שום דבר?

לבנה עזרא: זה אוטומטי.

לבנה עזרא: לא, אנחנו מדווחים לחברת האוטומציה באופן אוטומטי.

לבנה עזרא: היא לא צריכה לעשות שום דבר.

לבנה עזרא: היא לא צריכה לבוא אלינו, היא לא צריכה לשאול.

לבנה עזרא: אנחנו גם נפרסם, נודיע גם על זה.

לבנה עזרא: הייתה הגדלה בסכומי הבטחת הכנסה לכל מי שמעל גיל פרישה ולשארים ולתלויים.

לבנה עזרא: אנחנו העלינו והתשלום שבוצע ב-28 בינואר עבור תשלומי ינואר כבר נכללת העלאת סכום הבטחת ההכנסה.

לבנה עזרא: הייתה העלה בסכום הדיסריגרט, גם את זה אנחנו התאמנו.

לבנה עזרא: דיסריגרט זה כמה מותר לאנשים עובדים להשתכר.

אפרת רייטן: אותן נשים שבוחרות להמשיך לעבוד.

אפרת רייטן: ועלה הסכום שהיא יכולה להשתכר ורק ממנו יש את הקיזוז.

לבנה עזרא: יש את הקיזוז.

לבנה עזרא: את זה כבר המוסד לביטוח לאומי התאים.

לבנה עזרא: המערכות מעודכנות בהתאם.

לבנה עזרא: הוגדל שווי הרכב ששולל בהבטחת הכנסה מ-40,000 ל-60,000 למי שמעל גיל פרישה.

לבנה עזרא: הנושא הזה הותאם.

לבנה עזרא: סעיף נוסף בחוק הבטחת הכנסה שדיברתם עליו קודם זה תשלום תוספת של 700 שקלים לנשים.

לבנה עזרא: זה נמצא בעבודה, זה יהיה ערוך לקראת תשלום הבטחת הכנסה בסוף החודש.

לבנה עזרא: זה יותאם לתשלום של הבטחת הכנסה שעבור חודש ינואר 2022.

לבנה עזרא: לעניין נכות כללית.

לבנה עזרא: ככה: גיל הפרישה משפיע גם על נכות כללית.

לבנה עזרא: אתם יודעים, כל הנכים שמגיעים לגיל הם היו עד עכשיו יכולים לעבור לקבל קצבת אזרח ותיק בגיל 62.

לבנה עזרא: עכשיו 62 וארבעה חודשים.

לבנה עזרא: זה הותאם בהתאם.

לבנה עזרא: כמובן שיישמנו ובלי שום קשר אני מציינת את כל ההעלאות לנכים, מכל הסוגים האפשריים.

לבנה עזרא: שיקום: גם בשיקום היה לנו שינוי.

לבנה עזרא: שינוי מועד סיום הזכאות לשיקום מקצועי לנשים בנכות כללית.

לבנה עזרא: גם את זה אנחנו התאמנו לפי הגיל.

לבנה עזרא: אבטלה: דיברתם קודם על אבטלה.

לבנה עזרא: אז יש לנו את ההגדלה של האבטלה, מ-125 ל-300 ימים.

לבנה עזרא: שזה מה שאתם ציינתם את החמישה חודשים.

לבנה עזרא: המערכת שלנו מותאמת וזה מבוצע בהתאם.

לבנה עזרא: גם בנפגעי עבודה היה לנו השלכה.

לבנה עזרא: והיה לנו סעיף נוסף של תיקון סעיף 240 לחוק, לעניין הגדרת מבוטחת.

לבנה עזרא: שינוי הגדרת מבוטחת לאזרח ותיק.

לבנה עזרא: גם זה מבחינתנו בוצע.

לבנה עזרא: אז זה פחות או יותר הסקירה הכללית לגבי ההיערכות של הביטוח הלאומי.

אפרת רייטן: עוד סעיף אחד שרצינו לוודא שאכן בוצע וזה לגבי ההנגשה השפתית.

נעה בן שבת: וגם ארבע שפות, שהמידע יהיה בארבע שפות.

נעה בן שבת: זה מה שדובר פה.

לבנה עזרא: נכון.

לבנה עזרא: ההנגשה בארבע שפות, את מדברת כבוד יושבת הראש על מענק המעבר.

לבנה עזרא: המוסד לביטוח לאומי מתאים גם את זה וגם על זה יצא קמפיין מפואר.

אפרת רייטן: ושוב, גם זה בחודש הקרוב.

אפרת רייטן: לבנה, אנחנו תופסים אותך במילה.

לבנה עזרא: המענק לא יהיה מוכן בסוף החודש הקרוב לתשלום, לא לתפוס אותי במילה.

לבנה עזרא: קמפיין אנחנו נשב עם הדוברות ונעשה הכל.

אפרת רייטן: על זה דיברנו.

אפרת רייטן: אנחנו דיברנו על הקמפיין ועל ההנגשה השפתית.

לבנה עזרא: קמפיין.

לבנה עזרא: ועל הנגשה שפתית אני לא יודעת אם בחודש הקרוב.

לבנה עזרא: אבל הנגשה שפתית עובדים על זה.

לבנה עזרא: אנחנו נדווח לוועדה בדיוק מתי יהיה מוכן.

אפרת רייטן: יש מישהו שהוא מטעם הקמפיין, הדוברות שלכם שיכול לעלות כאן לשיחה בדיון?

לבנה עזרא: כרגע אני לא יודעת אם הוא צורף.

לבנה עזרא: אבל אני מוכנה לבדוק את האפשרות ואם כן, אני אבקש שיעלו.

לבנה עזרא: בסדר?

אפרת רייטן: אני מאוד מבקשת.

לבנה עזרא: אני שולחת ווטסאפ.

אפרת רייטן: שחד משמעית, העניין של היידוע הוא קריטי במקרה שלנו.

אפרת רייטן: לא מדובר, ובלי להעליב ובלי הכללה, אבל אנחנו מדברים על קהלים מסוימים.

אפרת רייטן: לא בטוח שהם יושבים יום יום ורואים את הדיונים של הכנסת.

אפרת רייטן: ואני חושבת שבכל כך הרבה אינפורמציה וחדשות שיש במדינה הזאת, לדעת את זכיותיהן זה חובה, חובה.

אפרת רייטן: במיוחד שמדובר כאן באמת באוכלוסייה שזקוקה לזה ויש תקציב.

אפרת רייטן: התקציב הוא כבר סומן.

אפרת רייטן: התקציב אמור להגיע ולתת את המענה ולסייע לאוכלוסיות האלה.

אפרת רייטן: ככל שלא נצליח לעבור את החסם הזה, שהאוכלוסייה עצמה תדע מה מגיע לה - באמת כל המאמצים שלנו הם לחינם.

אפרת רייטן: בבקשה שרון.

שרון רופא אופיר: תודה גברתי יושבת הראש.

שרון רופא אופיר: אני חייבת להגיד שזה מאכזב אותי מאוד מה שאנחנו שומעות כאן היום.

שרון רופא אופיר: כי בעצם עשינו היסטוריה.

שרון רופא אופיר: עשינו היסטוריה פעמיים: פעם אחת כלוחמות לקידום שוויון מגדרי, בעצם זה שעמדנו מול ההחלטה האמיצה להגדיל את גיל הפרישה לנשים.

שרון רופא אופיר: ופעם שנייה בזה שנלחמנו כדי שתהיה כאן רשת ביטחון.

שרון רופא אופיר: ונלחמנו שתהיה רשת ביטחון והאוצר נענה לבקשתנו.

שרון רופא אופיר: והאוצר רק ממתין, שמענו עכשיו מאביגיל למי ומתי להעביר את הכספים.

שרון רופא אופיר: סוכמו על סכום של מעל מיליארד שקלים.

שרון רופא אופיר: עכשיו, כבר היה מי שאמר שעשית ולא פרסמת, לא עשית.

שרון רופא אופיר: ואנחנו שומעות כאן היום שבעצם כל הדברים שצריכים לצאת לפועל נאמרים בלשון עתיד.

שרון רופא אופיר: הם עוד לא יצאו לפועל.

שרון רופא אופיר: בשעה שנשים שהיו צריכות כבר לפרוש או להיות מחוץ למעגל העבודה כבר נמצאות בינואר 2022 במצב הזה.

שרון רופא אופיר: ולכן אני מציעה לך גברתי יושבת הראש, אני מציעה שאנחנו לא נמתין לשום קמפיין.

שרון רופא אופיר: יש פה, הנושא הזה הוא נושא שחצה מפלגות של קואליציה.

שרון רופא אופיר: יש פה מספיק חברות כנסת.

שרון רופא אופיר: בואי ביחד נעשה קמפיין.

שרון רופא אופיר: נסביר לנשים מה בדיוק צריך לעשות ומה עליהן לקבל.

שרון רופא אופיר: ומחובת

שרון רופא אופיר: כם, הביטוח הלאומי, לעמוד בתנאים, על פי החוק כדי לשלם להן את זה.

שרון רופא אופיר: את האמת אני אגיד לך?

שרון רופא אופיר: אני לא סומכת על הקמפיין שלכם.

שרון רופא אופיר: אני מאוד מאוכזבת לשמוע את זה היום.

לבנה עזרא: מותר לי, יושבת ראש הוועדה, להגיב?

אפרת רייטן: בבקשה, מילה.

לבנה עזרא: אני קצת חולקת על דעתך.

לבנה עזרא: התיקון לחוק כלל הרבה מאוד דברים.

לבנה עזרא: תיקון חוק גיל הפרישה הוא חוק ענק, שהוא נגע בהרבה מאוד מערכות במוסד לביטוח לאומי.

לבנה עזרא: לגבי מענק המעבר אני ציינתי שיעשה קמפיין וצריך שייעשה קמפיין כאשר גם תהיה תשתית מקבילה בהתאם.

לבנה עזרא: ביקשה יושבת ראש הוועדה שזה ייעשה עוד החודש, אנחנו אמרנו שזה ייעשה עוד החודש.

שרון רופא אופיר: עכשיו את אומרת גברתי שזה יעשה עוד החודש.

שרון רופא אופיר: את קודם אמרת שאת תבדקי מול גורמי המקצוע.

לבנה עזרא: לא, אני אמרתי, נכון - - -

שרון רופא אופיר: קודם כל, אני שמחה, אני שמחה לשמוע שזה ייעשה עוד החודש.

לבנה עזרא: נכון, נכון.

שרון רופא אופיר: ואמרת שדברים אחרים לא ייעשו לפני מרץ.

שרון רופא אופיר: ומאחר ואת מייצגת את המוסד לביטוח הלאומי, הטענות כרגע מופנות כלפייך.

שרון רופא אופיר: ישנן נשים שכבר בינואר 2022 היו צריכות לקבל את המענקים האלה.

שרון רופא אופיר: היו צריכות לקבל את היידוע הזה.

שרון רופא אופיר: אותן, אה, אין נשים כאלה במדינת ישראל?

נעה בן שבת: הכוונה היא שהחוק קבע את התשלומים הראשונים בפברואר.

שרון רופא אופיר: הוא קבע את התשלומים בסוף פברואר, אבל את היידוע מיד בתחילת שנת 2022.

שרון רופא אופיר: אנחנו נמצאים כבר ב-11 בינואר.

נעה בן שבת: לא נקבעה הוראה ספציפית.

אפרת רייטן: אני חושבת שהנקודה היא ברורה לחלוטין, לבנה.

אפרת רייטן: ואנחנו ניפגש במהלך החודש הקרוב ולאחריו, כדי באמת לוודא שהסעיפים האלה והשינויים האלה פשוט יוצאים.

אפרת רייטן: אמרת נכון, יש פה מורכבות גדולה מאוד.

אפרת רייטן: השינוי הוא מאוד מאוד רחב.

אפרת רייטן: זו רפורמה גדולה מאוד שגם תתפרש על פני 11 שנים.

אפרת רייטן: וזה מורכב.

אפרת רייטן: ורוב האנשים שנכנסים לפרטים האלה לא מדקדקים כדי להבין.

אפרת רייטן: ושוב, הנה, גם אנחנו שאנחנו מכירות את פרטי הפרטים, עדיין מחדש צריכות מידי פעם להיזכר ולהבין איזה מענק ולאיזה אוכלוסייה ואיך מגיעים לזה.

אפרת רייטן: והעבודה היא לא פשוטה.

אפרת רייטן: זה ברור לי לחלוטין.

אפרת רייטן: אבל באמת, הציפייה שלנו, ואולי מכאן גם נובע התסכול של חברת הכנסת שרון אופיר ושלי, היא שאנחנו לא רואות בשטח את היידוע הזה, שהוא הבסיס להעביר הלאה את ההטבות והזכויות.

אפרת רייטן: ואני מודה לך על הדברים.

אפרת רייטן: ואמרת אותם ביושר, שכרגע חלקם עדיין לא קרו והקמפיין עצמו יעלה במהלך החודש הקרוב ויגיע.

אפרת רייטן: בחודשים הקרובים, ואני חושבת שאנחנו נעשה את זה באזור של סוף פברואר מרץ, כדי לוודא באמת שכל מה שאנחנו מדברים עליו עכשיו מתעכב, שנוכל לקבל את הדיווח לגבי הצעדים הבאים.

אפרת רייטן: האם באמת הגיע 28 בפברואר והצלחתם לעמוד בחובת החוק.

אפרת רייטן: ואם לא, אז כמובן אנחנו נרצה לשמוע את זה.

אפרת רייטן: לבנה, תודה רבה לך.

לבנה עזרא: אתם תקבלו דיווח.

אפרת רייטן: תודה רבה לך.

אפרת רייטן: אנחנו רוצים לעבור גם למשרד הכלכלה.

אפרת רייטן: אתה נמצא איתנו, בוא תאמר את שמך.

מתן חמו: התבקשנו והעברנו מצגת מראש, כדי להסביר בעזרתה.

מתן חמו: סיכמנו את הדברים.

מתן חמו: אני לא אתעכב, אמר קודם גם חבר הכנסת פינדרוס, יש לנו שני קהלי יעד שגם הוגדרו וסוכמו מראש שהם קהלי היעד של הכלים המשלימים.

מתן חמו: שהם הנשים שאינן עובדות.

מתן חמו: מצד ימין אספנו את הנתונים.

מתן חמו: 142,000 נשים כאלה בגילאים 50 עד 60.

מתן חמו: חשוב להגיד, מעל גיל 60 באחריות המשרד לשוויון חברתי.

מתן חמו: בסדר?

מתן חמו: אנחנו מתמקדים בגילאי 50 עד 60.

מתן חמו: והעובדות שקוראים להם העובדות במקצועות השוחקים.

מתן חמו: כדי לזהות אותם, אין רשימת מקצועות שוחקים.

מתן חמו: אנחנו מזהים אותם לפי השכר וזה אפשר לראות את זה כאן בצד שמאל.

מתן חמו: כשאנחנו מדברים מה החסמים, כן?

מתן חמו: ביניהם לבין השתלבות או קידום בשוק העבודה, אנחנו מדברים על כישורים.

מתן חמו: כישורים רלוונטיים לשוק העבודה, אוריינות דיגיטלית.

מתן חמו: איך לחפש עבודה וכדומה.

מתן חמו: הכשרות, שניתן על זה הרבה מאוד דגש גם בחוק ובשיחות המקדימות, הסבות מקצועיות.

מתן חמו: תפיסה של מסוגלות עצמית בקרב המבוגרות עצמן.

מתן חמו: הרבה פעמים אנחנו מבינים מעבודת השטח שלנו שצריך איזה שהיא עבודת פרט כדי לסייע להן להתגבר על תפיסת עצמי ולהשתלב.

מתן חמו: ועבודה עם המעסיקים.

מתן חמו: לייצר עוד הזדמנויות בקרב מעסיקים, כדי שיקלטו אותם.

אפרת רייטן: לפני שאתה עובר לשקף הבא.

אפרת רייטן: פערים בהכשרות.

אפרת רייטן: בוא נדבר רגע, בוא נפתח את עניין ההכשרות.

מתן חמו: יש לי שקף שגם מפרט על הכשרות בהמשך.

אפרת רייטן: אבל באופן כללי, האם הותאמו עכשיו או שיש יוזמה להכשרות ייעודיות עבור הקהל הספציפי הזה, שכבר הגיע לגיל 60 נאמר וזה לא בחורה בת 30.

אפרת רייטן: וסביר מאוד להניח שהכישורים שלה כבר שונים, אולי אפילו המצב הבריאותי שלה שונה, היכולות וכו'.

אפרת רייטן: צריך לעשות איזה שהיא התאמה בהכשרות עבור קהל היעד הספציפי.

אפרת רייטן: האם יש כאלה במשרד הכלכלה?

מתן חמו: כן.

מתן חמו: אפשר בבקשה לדלג?

מתן חמו: אני אגיד לך מתי לעצור.

מתן חמו: "עקרונות, פעולה, הכשרות".

מתן חמו: אני אגיד שקודם כל זיהינו הכשרות קיימות שאנחנו חושבים שהם רלוונטיות.

מתן חמו: הדוגמאות כאן לפנייך.

מתן חמו: עשינו כמה דוגמאות.

אפרת רייטן: מנהלת איכות, מנהלת מלאי ורכש ממוחשב.

מתן חמו: ברור לנו שהקהל הוא מאוד מגוון.

מתן חמו: צריך הכשרות על כל הספקטרום.

מתן חמו: מהייטק עד דברים - - -

אפרת רייטן: אלה סוגי הכשרות שיש היום במשרד הכלכלה, זרוע עבודה?

מתן חמו: אלה הכשרות שכבר עשינו בפועל ואנחנו יודעים, כן.

מתן חמו: אני אגיד, בהכשרות יש שני ערוצים.

מתן חמו: כתוב מצד ימין, באמצע.

מתן חמו: יש שוברים להכשרה מקצועית.

מתן חמו: השובר ניתן לפרט באמצעות גופים מפנים.

מתן חמו: הפרט יכול ללכת איתו למאות, כ-500, אפשר גם לשאול פה נציג של האגף להכשרה מקצועית ברגע.

מתן חמו: יש כ-500, אם אני זוכר נכון, קורסים ומוסדות בפריסה ארצית.

מתן חמו: ההיצע הוא מאוד מאוד מגוון.

מתן חמו: היצע הקורסים הוא מאוד מגוון ורחב.

מתן חמו: והוא בפריסה ארצית ונגיש מאוד.

אפרת רייטן: אבל מתוך ה-500 האלה כמה הקורסים האלה מותאמים לקהל הזה?

אפרת רייטן: או כמה הצפי שלכם?

אפרת רייטן: גם פה, האם אתם מגיעים אל קהל היעד הזה בשביל לעניין אותו, בשביל לשמור עליו.

אפרת רייטן: לתת לו גם תחושת עבודה, גם פרנסה.

אפרת רייטן: להתקדם בחיים.

אפרת רייטן: אנחנו צריכים פה איזה שהיא עבודה משולבת.

מתן חמו: אז אני אסביר איך אנחנו מגיעים אליהם.

מתן חמו: אני רק אגיד שיש הכשרות בדמות השובר, הכשרות שקיימות בשוק החופשי והפרט יכול לבחור מתוך ההיצע המאוד גדול שיש לו.

מתן חמו: ויש הכשרות קבוצתיות, ייעודיות.

מתן חמו: ופה אנחנו שמים דגש על הכשרות בשיתוף מעסיקים.

מתן חמו: אנחנו מוצאים את המעסיק.

אפרת רייטן: שמחפש, יש לו צורך?

מתן חמו: בדיוק.

מתן חמו: מזהים איתו מה ההכשרה.

אפרת רייטן: שזה המעוף?

מתן חמו: לא.

מתן חמו: המעוף זה תחום של יזמות.

מתן חמו: המעוף תחת הרשות לעסקים קטנים ובינוניים במשרד הכלכלה.

מתן חמו: גם באמצעותם אנחנו עושים פעולות בשילוב של תחום של יזמות.

מתן חמו: אבל הכשרות בשיתוף מעסיק יש כמה מסלולים כאלה.

מתן חמו: תופרים חבילה ומייצרים קבוצה שלמה.

אפרת רייטן: איך אתם עושים את זה?

מתן חמו: יש לנו תכנית הכוון.

מתן חמו: יש לנו מגוון של תכניות הכוון.

מתן חמו: מענים מיידים: זה כבר קיים היום.

מתן חמו: באופן מיידי יש לנו את תכנית אמצע הדרך.

מתן חמו: תכנית אמצע הדרך אנחנו כבר הרחבנו אותה.

מתן חמו: היא הייתה פיילוט שפעל בשלושה ישובים.

מתן חמו: היא כבר פועלת בשמונה וכבר אנחנו בתהליכים של הרחבה שלה ל-18.

אפרת רייטן: כי אתם רואים בתוצאות שהיא עובדת טוב?

אפרת רייטן: למה אתם רוצים להרחיב דווקא את זה?

אפרת רייטן: מה יש בה?

מתן חמו: התכנית הזאת היא בעצם one stop shop עבור המבוגרות.

מתן חמו: הן מגיעות לשם, הן יכולות להגיע פיזית, הן יכולות גם לקבל שירות מרחוק.

מתן חמו: וזה מהאבחון וההכוון, שעוזרים להם לבנות מסלול אישי מותאם.

מתן חמו: אומרים מתוך כל סל הכלים הרחב, שדילגנו עליו קודם, מה הכלי שמתאים עבור כל אחת.

מתן חמו: כי יש, באמת כל אישה והייחודיות והרצונות והצרכים שלה.

מתן חמו: ונותנים להם גם ליווי פרטני וגם ליווי קבוצתי בכל התהליך.

אפרת רייטן: במשך כמה זמן הליווי הזה?

מתן חמו: זה מאוד מותאם.

מתן חמו: יש כאלה שיכול להיות ששלוש פגישות פרטניות, איזה שהיא סדנה קבוצתית.

אפרת רייטן: שזה כמו מנטור?

אפרת רייטן: אם אני אישה נאמר בגיל 60 שמגיעה לאמצע הדרך להכשרה הזאת.

מתן חמו: אז את באה ועושים איתך איזה שהיא שיחת אינטק ראשונית ומזהים איתך, אפרת, מה היכולות, הצרכים, הרצונות, החסמים, ההזדמנויות, המותאמים אלייך.

אפרת רייטן: אוקיי.

אפרת רייטן: גיליתם שאני גרפיקאית בחסד.

אפרת רייטן: מה עושים?

מתן חמו: אם יש לך כבר מקצוע שאת רוצה להישאר בו, אז מציידים אותך בכלים של איך לחפש עבודה.

מתן חמו: איך לבנות קורות חיים, איך להתראיין.

מתן חמו: כל הדברים האלה.

מתן חמו: עוזרים לך בקשרי מעסיקים ומלווים אותך.

אפרת רייטן: כולל לידים וקשרים למקומות עבודה?

מתן חמו: כן, כן.

אפרת רייטן: וצרכים של מעסיקים במשק?

אפרת רייטן: יש לכם את המאגר הזה?

אפרת רייטן: יכולים לכוון אותי להגיע, לשלוח את קורות החיים שלי למקום X?

מתן חמו: זרוע העבודה מפעילה את מנהלת המעסיקים, שזה מיזם משותף ביחד עם נשיאות המגזר העסקי.

מתן חמו: ואנחנו מפעילים עוד אנשי מקצוע ייעודיים גם בתכנית הזאת, לצורך של עבודת קשרי מעסיקים.

מתן חמו: דילגנו קודם, יש לנו, אני לא אחזור לזה, אבל יש הרבה אלמנטים בעבודת קשרי המעסיקים.

מתן חמו: אנחנו מגייסים מעסיקים כדי שיביאו משרות ייעודיות.

מתן חמו: ומחברים את הפרט בתכניות אל המשרות.

אפרת רייטן: אתה יכול לתת לי באמת יותר נתונים?

אפרת רייטן: נגיד, אם ניקח כדוגמה את אמצע הדרך.

אפרת רייטן: היות ואתם רוצים להרחיב את זה.

אפרת רייטן: כמה אנשים השתתפו בזה עד היום?

אפרת רייטן: מה הפוטנציאל של זה?

אפרת רייטן: מה אתם צופים?

מתן חמו: עד היום, בתכנית שפעלה בשלושה ישובים, כתכנית פיילוט, בתקציב באמת מאוד נמוך, בעלות ממוצעת של משתתפת של כ-7,000 ש"ח, שמגולם בזה הכל.

אפרת רייטן: והמדינה משלמת?

מתן חמו: כן.

מתן חמו: הגענו לכ-1,000 משתתפות בשנה.

אפרת רייטן: התחלתם עם זה השנה?

אפרת רייטן: או מתי זה התחיל אמצע הדרך?

מתן חמו: אמצע הדרך התחיל לפני ארבע שנים.

מתן חמו: השנה כבר עלה משלושה ישובים לשמונה ואנחנו בדרך ל-18.

אפרת רייטן: יש waiting list?

אפרת רייטן: כי נשים רוצות להצטרף ואתם גם רואים את התוצאות של זה?

אפרת רייטן: נשים שהשתתפו בקורסים האלה, ראיתם שהן נקלטו חזרה בשוק העבודה?

מתן חמו: כן.

מתן חמו: אנחנו עוקבים אחרי נתוני ההשמה שלהן, אחרי העלייה בשכר שלהן.

אפרת רייטן: אתה יודע לתת לנו קצת נתונים?

מתן חמו: כן.

מתן חמו: אני יודע שהיו 56% השמה.

מתן חמו: שהשמה נמדדת במעל 50% משרה תוך שלושה חודשים.

אפרת רייטן: נשים שהגיעו כשהן עבדו או שהן היו ללא עבודה?

מתן חמו: ללא עבודה.

מתן חמו: קהל היעד עד כה היה נשים שלא עובדות.

מתן חמו: ועכשיו אנחנו כן בעקבות החקיקה גם הוספנו את המקצועות השוחקים.

אפרת רייטן: שתינתן להן האפשרות להצטרף לקורסים האלה ולשנות את המקצוע.

מתן חמו: בדיוק.

מתן חמו: חשוב להגיד שיש משמעות לתכנית תעסוקה כוללת.

מתן חמו: ההכשרות הן מרכיב מאוד משמעותי.

מתן חמו: אבל גם הליווי והכלים והכישורים וקשרי המעסיקים וכל הדברים האלה.

אפרת רייטן: אז כשאתם בדקתם ומצאתם שמעל 50%, אמרת נדמה לי 56% נשים חזרו לשוק העבודה לאחר שהשתתפו, תוך שלושה חודשים.

אפרת רייטן: בדקתם גם את השכר?

מתן חמו: כן.

מתן חמו: אנחנו מכוונים לשכר חציוני ומעלה.

מתן חמו: זה מה שעשינו עד היום.

מתן חמו: עשינו הכשרות בשיתוף מעסיקים.

מתן חמו: רק כאלה שידעו להגיד זה המשרה שמחכה בקצה.

מתן חמו: גם בשוברים יש רשימת מקצועות.

מתן חמו: היא מאוד מאוד גדולה, זה מאות קורסים.

מתן חמו: קורסים שבסופו של דבר לא צפוי בהם, אנחנו לא נעשה קורס, טוב, אני לא רוצה לעשות שיימינג לאף ענף או אף מקצוע.

מתן חמו: אבל אני אגיד שאם השכר בצפוי בסופו הוא שכר מינימום אנחנו לא נעשה הכשרה כזאת.

אפרת רייטן: רק עם פוטנציאל שכר.

נעה בן שבת: אולי אני יכולה לשאול לגבי הקמפיין?

נעה בן שבת: דווקא כן אני חושבת שהיה קמפיין שנעשה בנושא הזה.

נעה בן שבת: אבל הוא דיבר לאוכלוסייה של אנשים מבוגרים.

נעה בן שבת: לא הזכיר בכלל את הנשים האלה שגיל הפרישה שלהן נדחה.

נעה בן שבת: שהן קרובות לגיל פרישה.

נעה בן שבת: הוא בכלל לא התייחס.

אפרת רייטן: האם יש אופציה גם לעשות שיתוף פעולה עם הקמפיין של המוסד לביטוח וליידע גם בעניין הזה?

אפרת רייטן: ועוד שאלה, לפני שאני אשכח.

אפרת רייטן: מה היה הממוצע של הגיל של הנשים שהגיעו להכשרות?

מתן חמו: חשוב להגיד שעד כה אמצע הדרך עבדה גם עם נשים וגם עם גברים בגילאי 45 פלוס ועכשיו אנחנו בעקבות החקיקה, אני חייב להגיד לצערי, מעלים את גיל קבלת הפונים ל-50.

מתן חמו: שהדגש הוא כמובן יהיה הנשים.

אפרת רייטן: רגע, עד גיל 50?

מתן חמו: לא.

מתן חמו: מגיל 45 ומעלה ועד גם לאחר גיל הפרישה.

אפרת רייטן: אוקיי, זאת אומרת גם בגיל 60 יכולה לבוא אליכם.

מתן חמו: גם בגיל 60 יכולה לבוא אלינו.

מתן חמו: הממוצע היה 53, אבל התחלנו בגיל 45.

אפרת רייטן: אוקיי.

אפרת רייטן: ויידוע?

אפרת רייטן: קמפיין ייעודי לנשים שרוצות מאוד, כי זה בסך הכל כל כך חיובי.

אפרת רייטן: אני, אגב, ממש בעד הכשרות.

אפרת רייטן: אני חושבת שיש על זה הרבה פולמוסים ודיונים אם המדינה כן צריכה, אם המדינה לא צריכה.

אפרת רייטן: אם זה כלי כן טוב, לא טוב.

אפרת רייטן: יש לזה הרבה מאוד דיונים.

אפרת רייטן: אני חושבת שיש כאן כלי שהוא כלי פנטסטי.

אפרת רייטן: במיוחד כשעושים את זה בשיתוף המעסיקים.

אפרת רייטן: והמעסיקים יודעים מה הצרכים שלהם, איפה יש משרות פנויות.

אפרת רייטן: זה פשוט win win והמדינה מוכנה להכניס יד לכיס ולשים שם כסף.

אפרת רייטן: זה באמת מאוד מאוד חיובי בעיניי.

אפרת רייטן: ושאלה באמת היועצת המשפטית נועה את השאלה הכי בסיסית.

אפרת רייטן: איך הקהל הספציפי הזה, גם עכשיו בעקבות הרפורמה, יכול לדעת שזה מגיע לו?

מתן חמו: עושים עבודה בערוצים רבים.

מתן חמו: גם במדיה דיגיטלית, גם אני חייב להגיד שאמצע הדרך פועלת בשיתוף עם הרשויות המקומיות.

מתן חמו: הרשויות המקומיות הן חלק בתכנית והן גם מפיצות בשטחן.

מתן חמו: אנחנו עושים שיתופי פעולה.

מתן חמו: אנחנו עובדים גם עם המשרד לשוויון חברתי, זה כאן מופיע.

מתן חמו: עבדנו בתכניות נוספות גם עם המוסד לביטוח לאומי, אפרופו הזכרת אותם.

מתן חמו: יש מקום, אם הם עושים פנייה, אנחנו נשמח להצטרף לפנייה כזאת.

מתן חמו: עשינו את זה באוכלוסיות שונות.

מתן חמו: אפשר להפיץ את השירותים שלנו.

אפרת רייטן: יש לך דוגמה?

אפרת רייטן: עשיתם קמפיין עם מסעות הסברה כאלו ואחרים לגבי הכשרות בעבר?

מתן חמו: בהחלט.

מתן חמו: אני יכול לתת דוגמה למשל מתכנית שהייתי אחראי עליה לאמהות חד הוריות.

מתן חמו: שבעזרת הביטוח הלאומי, בפנייה ממוקדת נשלחו מכתבים שהביטוח הלאומי הוציא והנגיש את השירותים שלנו.

אפרת רייטן: כן, זה חובה.

אפרת רייטן: מיצוי הזכויות הזה זה א'-ב'.

אפרת רייטן: אנחנו גם ביום רביעי נעשה על זה עוד דיון כאן אצלנו בוועדה, על כל עניין מיצוי הזכויות לקשישים.

אפרת רייטן: זה בדיוק, מיצוי הזכויות הזה זה קריטי.

אפרת רייטן: ואתה יכול להגיד לי מילה לגבי ההצלחה?

אפרת רייטן: האם ראיתם עליה של אנשים שפונים להכשרות בעקבות הקמפיינים?

מתן חמו: בהחלט.

אפרת רייטן: כן, נו, זה ברור.

מתן חמו: בהחלט.

מתן חמו: וגם מתוכנן לנו כאן, אנחנו מקימים מוקד.

אפרת רייטן: חשוב מאוד.

מתן חמו: ומוקד גם לעניין דמי השתתפות בהכשרה, מה שהתייחסתם כדמי מחייה.

מתן חמו: גם לכל מיצוי הזכויות בתחום התעסוקה.

מתן חמו: אנחנו מקימים מוקד, אנחנו בתהליכים התקשרותיים.

מתן חמו: אנחנו מעריכים שזה כבר ממש בקרוב כבר יעמוד.

אפרת רייטן: גם אתם יכולים לומר שזה יקרה כבר החודש?

מתן חמו: אנחנו יודעים שהמוקד בתחילת פברואר יעמוד.

מתן חמו: ואנחנו גם נשלם רטרואקטיבית את כל דמי המחייה לכל מי שתתחיל הכשרה.

אפרת רייטן: דמי המחייה זה עבור אותן נשים שהן עושות הכשרה, משתתפות בקורס.

מתן חמו: כן.

מתן חמו: יקבלו רטרואקטיבית כל מי שהתחילה מה-1.1 תקבל רטרואקטיבית.

מתן חמו: והמוקד הזה יתחיל לעמוד בתחילת פברואר.

אפרת רייטן: והמוקד זה מוקד טלפוני הכוונה?

מתן חמו: משולב, אינטרנטית טלפוני.

אפרת רייטן: אינטרנטי, טלפוני, שתוכלו לתת שם את כל האינפורמציה.

נעה בן שבת: בכמה שפות הוא עובד?

אפרת רייטן: שפות, הנגשה שפתית?

מתן חמו: כן, נכון.

מתן חמו: החוק מזכיר הנגשה שפתית.

מתן חמו: אנחנו כן בתיאום עם האוצר, דיברנו על עברית, אנגלית, ערבית ורוסית.

מתן חמו: וגם אמהרית אנחנו נותנים, יש צורך.

אפרת רייטן: בהחלט.

אפרת רייטן: טוב מאוד.

אפרת רייטן: יש משהו נוסף שתרצה להוסיף מהמצגת או שעברנו על הכל?

מתן חמו: אני אגיד שיש הרבה מאוד ערוצים.

מתן חמו: זאת לא תכנית אחת.

מתן חמו: אנחנו עושים פה פעולות מותאמות לאוכלוסיות.

מתן חמו: בתכנית אשת חיל לנשים עם חסמים מורכבים, תהליכים יותר ארוכי טווח.

מתן חמו: פעולות לחברה הערבית וחרדית, שמותאמות.

מתן חמו: שיתוף פעולה עם המעוף.

מתן חמו: הנגשה של שוברים להכשרה מקצועית גם דרך שירות התעסוקה.

מתן חמו: אנחנו מתקצבים שוברים ייעודיים לשירות התעסוקה.

מתן חמו: זאת אומרת שלנשים יהיו הרבה מאוד ערוצים דרכם הן יוכלו למצות את הכלים המשלימים האלה.

אפרת רייטן: אוקיי, באמת הזכרת את החברה הערבית והחברה אולי החרדית שלא הזכרנו.

אפרת רייטן: איזה הכשרות מסוימות יש עבורן?

אפרת רייטן: ובעיקר אולי על דגש גם לאזורים הגיאוגרפיים.

מתן חמו: מנהל תעסוקת אוכלוסיות מיוחדות בזרוע עבודה מפעיל 56 תשתיות פיזיות שפועלות הרבה מאוד מתוכן ביישובי החברה הערבית והחברה החרדית.

מתן חמו: יש שם תשתית.

מתן חמו: בתוכם תהיה הנגשה של השירותים האלה ופרויקטים ייעודיים.

מתן חמו: למשל אני יכול לתת דוגמה שעבור החברה הערבית זיהינו והבנו שיש כל מיני חסמים על יציאה מהיישוב ליישובים נוספים, שמאוד מתאים עבודה בתחום היזמות.

מתן חמו: חברנו למעוף, אנחנו בשיח איתם לייצר פעילות שתסייע להם בהקמת עסק עצמאי, עסק ביתי, בתוך החברה הערבית.

מתן חמו: מתו 56 מרכזים, 22 מהם, אם אני זוכר נכון, יושבים בחברה הערבית.

אפרת רייטן: ומה מבחינת נתוני ההשתתפות שיש לכם עד היום?

מתן חמו: עד היום, על פי החלטת ממשלה, פעילות בחברה הערבית מאוד ממוקדת באוכלוסייה צעירה.

מתן חמו: ובעקבות החלטת הממשלה הזאת אנחנו נעשה גם פעולות יזומות, ייעודיות לנשים המבוגרות.

אפרת רייטן: והכשרות מתאימות, נשים יותר מבוגרות.

מתן חמו: והכשרות מתאימות.

אפרת רייטן: נשמח לשמוע גם על זה נתונים, ככל שיהיו לכם, בדיון הבא.

אפרת רייטן: זה נשמע לי ממש ממש חשוב.

אפרת רייטן: יעדי המשתתפות שאני רואה בשקף הבא?

מתן חמו: אנחנו בונים את הכוח שלנו באופן הדרגתי.

מתן חמו: ב-2023 בכל הערוצים השונים שהצגנו קודם זה המספר, 3,400.

מתן חמו: כשנגיע לשנת פעילות מלאה בכל הערוצים נגיע לכ-9,300 משתתפות.

מתן חמו: שבתכנית של 10 שנים אנחנו צופים שנגיע ליעד של כ-91,000 משתתפות.

מתן חמו: שמקבלות שירות בכלל ערוצי הפעולה השונים.

נעה בן שבת: רק לגבי משרד הכלכלה או זה אתה מדבר על כל ההכשרה המקצועית גם של שוויון חברתי?

מתן חמו: לא, זה רק לגבי משרד הכלכלה.

אפרת רייטן: כ-92,000 משתתפות תוך 10 שנים עד שנת 2032.

אפרת רייטן: ובעצם, אם אני מפרקת את זה, זה אומר שאנחנו מצפים מעל 9,000 משתתפות בהכשרות בשנה?

מתן חמו: לא, אני חייב להגיד שלא כל המשתתפות משתתפות בהכשרות.

מתן חמו: גם היום, בתכניות שלנו, אנחנו מבינים, למשל נתת קודם דוגמה שאת גרפיקאית ויש לך כבר הכשרה ואת רוצה להשתלב בחזרה בתחום שלך.

מתן חמו: את לאו דווקא צריכה הכשרה.

מתן חמו: יכול להיות שאת צריכה קצת כישורים דיגיטליים, קצת הכוון, קצת קשרי מעסיקים, אבל זאת לא הכשרה.

מתן חמו: אנחנו מדברים על משתתפות בתכנית תעסוקה.

אפרת רייטן: אוקיי.

אפרת רייטן: שבתכנית התעסוקה כלולות גם ההכשרות.

אפרת רייטן: אז יש מעל 9,000 נשים שנכנסות להגדרה הזאת של משתתפות וזה במימון המדינה.

אפרת רייטן: במימון המדינה, לרבות האוכלוסייה הייחודית שגם זכאית לדמי קיום בתקופת ההכשרה.

אפרת רייטן: בסדר גמור.

אפרת רייטן: משהו נוסף לפני שאנחנו עוברים הלאה?

מתן חמו: לא.

אפרת רייטן: תודה רבה.

אפרת רייטן: המשרד לשוויון חברתי נמצא בזום.

אפרת רייטן: עם מי אנחנו משוחחים?

אפרת רייטן: שלום ברכי, בואי תציגי בבקשה את תפקידך.

ברכי דליצקי: נעים מאוד.

ברכי דליצקי: אני מנהלת את האגף לאזרחים ותיקים במשרד לשוויון חברתי.

ברכי דליצקי: ואיתי נמצאת פה גם יפית בר, שאמונה על הנושא של תעסוקת אזרחים ותיקים.

ברכי דליצקי: אנחנו שלחנו לוועדה מצגת.

ברכי דליצקי: אני אשמח מאוד אם תוכלו לשתף.

ברכי דליצקי: אני מתנצלת שלא הגעתי לוועדה, אבל הקורונה מונעת מאתנו חלק מהדברים.

ברכי דליצקי: אני אומר שהמשרד לשוויון חברתי פועל כבר מזה שנים רבות בנושא של תעסוקת אזרחים ותיקים, בכללם גם תעסוקת אזרחיות ותיקות.

ברכי דליצקי: כפי שאמר מתן קודמי, אנחנו פועלים מעל גיל 60 ומתמחים למעשה בכל הדברים באוכלוסייה של נשים מעל גיל 60.

ברכי דליצקי: אז תעסוקת אזרחים ותיקים החלה למעשה כבר בהחלטות ממשלה משנת 2015, ששמה את הנושא של קביעת יעדים לאזרחים ותיקים בממשלת ישראל.

ברכי דליצקי: קיימנו ועדת היגוי שכללה את הנושא ומתוכה נוצר למעשה הנושא של תקן אזרח ותיק.

ברכי דליצקי: תקן אזרח ותיק הוא בעצם העסקה של אזרחים ותיקים מעל גיל 62 בשירות המדינה, היה לנו פיילוט של 60 תקנים.

ברכי דליצקי: זה דומה מאוד לתעסוקה של סטודנטים בשירות המדינה, רק בשכר מותאם לגיל ולוותק.

ברכי דליצקי: הייתה העסקה של 60 תקנים שהוגדרה כהצלחה.

ברכי דליצקי: והיום היעד שלנו הוא 400 תקנים, כאשר כבר עכשיו מאוישים כ-130 תקנים בשירות המדינה.

אפרת רייטן: רגע, אני לא בטוחה שאנחנו איתך.

אפרת רייטן: איזה שקף, ברכי?

ברכי דליצקי: שילוב מבוגרים בתעסוקה.

ברכי דליצקי: החלטת ממשלה 834.

אפרת רייטן: 834, ועדת היגוי ותעסוקת מבוגרים בשירות המדינה, כן.

ברכי דליצקי: אז אנחנו מדברים על תקנים של עובדים שעובדים בשירות המדינה, מעל גיל 60.

ברכי דליצקי: מחציתם נשים.

ברכי דליצקי: היום מועסקים כ-130 עובדים כאלה.

ברכי דליצקי: היעד הוא להגיע ל-400.

אפרת רייטן: מתי יצא לפועל היעד הזה?

אפרת רייטן: מתי נגיע אליו?

ברכי דליצקי: במהלך שנת 2022 אנחנו אמורים להשלים 200 תקנים.

ברכי דליצקי: ואני מקווה שבתחילת 2023 נשלים כבר את ה-400 תקנים.

ברכי דליצקי: החשיבות של המהלך הזה הוא גם חוץ לשירות המדינה והמשך העסקה של נשים גם ברשויות מקומיות.

אפרת רייטן: כלומר, אם אני מסכמת, אתם יוצרים כאן עוד 270 תקנים נוספים כדי להגיע ל-400 או מוסיפים עוד 400?

ברכי דליצקי: סך הכל 400.

אפרת רייטן: סך הכל.

אפרת רייטן: 270 תקנים נוספים בשירות המדינה.

אפרת רייטן: תקן אזרח ותיק, בשנה וחצי שנתיים הקרובות, נכון?

ברכי דליצקי: נכון.

אפרת רייטן: מה עוד?

אפרת רייטן: הפעלת תכנית לעידוד תעסוקת מבוגרים.

אפרת רייטן: למה הכוונה ואיך אתם עושים את זה?

ברכי דליצקי: אנחנו היום מפעילים למעשה את ותיקים בעבודה.

ברכי דליצקי: ותיקים בעבודה למעשה מופעל על ידי שתי חברות גדולות בעולם של תעסוקה.

ברכי דליצקי: אז זאת תכנית ארצית למעשה, שהייחוד שלה שהיא משלבת גם מענה טלפוני, גם מענה פרונטלי, שהוא במרכזי תעסוקה ברשויות המקומיות וגם מענה שהוא מענה דיגיטלי.

אפרת רייטן: אז שנייה, אני אקטע אותך ברכי.

אפרת רייטן: האמת, הייתי שמחה להתמקד עכשיו במנגנונים החדשים ולא לחזור חזרה אחורנית למצגת שלכם, שהיא ברוכה ומצוינת ואני אשמח לתת לה הזדמנות אחרת.

אפרת רייטן: כי זה מאוד מאוד חשוב ואין לי ספק שיש פה הרבה דברים שהציבור חייב לדעת.

אפרת רייטן: אבל בואי כרגע נתרכז בדברים הספציפיים האלה.

אפרת רייטן: ובואי תגידי לנו איך המשרד לשוויון חברתי, איך הוא מוציא לפועל את ההסדרים החדשים של רפורמת העלאת גיל הפרישה לנשים?

ברכי דליצקי: אז אני אומר כך: המשימה שלנו היא למעשה השמה של נשים מעבר לגיל 60.

ברכי דליצקי: ותיקים בעבודה הוקמה במהלך חודש נובמבר.

ברכי דליצקי: אחד מהיעדים שלה הוא למעשה השמה של נשים מעבר לגיל 60.

ברכי דליצקי: אנחנו יכולים לראות ש-40% מן ההשמות שמתבצעות מתוך ותיקים בעבודה זה השמות של אזרחיות ותיקות.

ברכי דליצקי: זה מצד אחד.

ברכי דליצקי: מן הצד השני, אנחנו עסוקים בכל מה שקשור לכישורים רכים, הכשרות רכות.

ברכי דליצקי: זאת אומרת, יש קורס לדוגמה שקוראים לו קורס בין עבודות, שעתיד להתקיים, להתחיל 20 קורסים ראשונים יצאו במהלך הרבעון הראשון של השנה הזו, של שנת 2022.

ברכי דליצקי: זה עשרה מפגשים, שבהם למעשה נותנים לנשים את הכישורים הרכים בכל מה שקשור בכתיבת קורות חיים ואיך מחפשים עבודה ואוריינות דיגיטלית וכיוצא בזה.

אפרת רייטן: כמה שאלות ברשותך.

אפרת רייטן: המשרד לשוויון חברתי צריך לפתח ולהפעיל תכניות לעידוד תעסוקה בקרב האזרחים הוותיקים.

אפרת רייטן: הקמת אתר אינטרנט ייעודי להשמת מבוגרים, לפי החלטת ממשלה 834.

אפרת רייטן: האם זה בוצע?

ברכי דליצקי: כל הדברים האלה בוצעו.

אפרת רייטן: 54% מהמשתתפים הן נשים.

אפרת רייטן: האם אתם מגיעים אליהן בצורה יזומה?

ברכי דליצקי: כן.

ברכי דליצקי: יש לנו כמה דרכים להגיע אליהן: אחד, היו שני קמפיינים במהלך שנת 2021.

ברכי דליצקי: לא קמפיינים ייעודיים לנשים, אלא קמפיינים ייעודיים לתעסוקת מבוגרים.

ברכי דליצקי: זו דרך אחת.

ברכי דליצקי: היה קמפיין אחד שעסק בכל הנושא של העסקה רב גילית.

ברכי דליצקי: וקמפיין אחר, ייעודי, לתעסוקת אזרחים ותיקים.

אפרת רייטן: שאתם יודעים שהוא הגיע ליעדו ובעקבותיו היו פניות נוספות?

ברכי דליצקי: נכון.

אפרת רייטן: אתם קיבלתם נתונים של זה, שהוא אכן עבד?

ברכי דליצקי: אכן עבד, כן.

ברכי דליצקי: עכשיו, הוא עובד דו כיווני.

ברכי דליצקי: כי צריך לטנגו שניים.

ברכי דליצקי: אחד, זה מעסיק שרוצה להעסיק אזרחים ותיקים והשני זה עובדת.

אפרת רייטן: איך אתם מגיעים לאותן נשים, לאותו קהל יעד?

ברכי דליצקי: ההגעה היא כפי שאמרתי על ידי קמפיינים.

ברכי דליצקי: כמו כן הקמנו - - -

אפרת רייטן: לא, אבל הקמפיינים זה לא אתם מגיעים אליהם, זה הם מגיעים אליכם.

ברכי דליצקי: נכון.

ברכי דליצקי: יש פייסבוק ייעודי של עוקבים ויש את האתר.

אפרת רייטן: זה הפרסום שלכם.

אפרת רייטן: אבל השאלה שלי הייתה האם אתם מגיעים ספציפית?

אפרת רייטן: יש לכם את היכולת להגיע ספציפית לאותן נשים.

אפרת רייטן: כמו ששמענו במוסד לביטוח לאומי, להוציא מכתבים.

אפרת רייטן: יש לכם קהל, יש לכם רשימות.

ברכי דליצקי: כן, כן, בהחלט כן.

ברכי דליצקי: אנחנו עושים שתי פעולות: יש את המוקד לאזרחים ותיקים.

ברכי דליצקי: שבאמצעות המוקד אנחנו פונים לאזרחים ותיקים שנה לפני שהם פורשים.

ברכי דליצקי: ובו אנחנו למעשה מיידעים אותם בזכויות שלהם וביכולת שלהם גם להשתלב בעבודה או להישאר במקום העבודה הנוכחי שלהם.

ברכי דליצקי: מן הסתם המכתב הזה עודכן.

אפרת רייטן: את יכולה לתת לי נתונים על בסיס השנה האחרונה?

אפרת רייטן: כמה פנו אליכם לעומת שנה קודמת?

אפרת רייטן: כמה הועסקו דרככם?

אפרת רייטן: כמה מעסיקים פניתם אליהם, כמה היענות הייתה?

ברכי דליצקי: במהלך השנה האחרונה, 2021, במסגרת דרוש ניסיון היו כ-800 מחפשי עבודה.

ברכי דליצקי: כ-40% מתוכם הן נשים.

ברכי דליצקי: בתוך ותיקים בעבודה אנחנו שואפים לסדר גודל של כ-2,000 משרות שיושמו.

אפרת רייטן: לא הבנתי.

אפרת רייטן: יש לכם 2,000 משרות שיהיו דרך מעסיקים שדורשים שם עובדים?

אפרת רייטן: אני לא מצליחה להבין אותך.

ברכי דליצקי: כן, הזום בהחלט.

ברכי דליצקי: אם תעברו רגע במצגת אז יהיה יותר פשוט, כי אז אפשר יהיה לראות גם את הדברים.

ברכי דליצקי: אלו האמצעים שבאמצעותם למעשה אנחנו מגיעים אל מחפשות העבודה בכל התהליכים שקיימים.

ברכי דליצקי: מבחינת הנגשה לנשים, הדרכים העתידיות שאנחנו הולכים להנגיש ולידע את האנשים בדברים זה באמצעות מסרונים שיועברו באמצעות המוקד לאזרחים ותיקים אל נשים.

ברכי דליצקי: שיידעו אותם על השינוי בחקיקה ויאפשרו להן לקבל את הסיוע בכל מה שקשור.

אפרת רייטן: אז בואי נחזור שנייה לעניינים.

אפרת רייטן: אני רוצה עוד להספיק לשמוע גם את רשות המיסים.

אפרת רייטן: בהקשר של הרפורמה, בהקשר של המנגנונים.

אפרת רייטן: אני רוצה שתתמקדי במנגנון שלכם ואיך אתם הולכים להיערך אליו לקראת השנים הבאות כדי לתת פה מענה לקהל נשים מסוים ומבוגר.

אפרת רייטן: כאשר כולנו עם אותו אינטרס שכן יהיו בשוק העבודה, כן ימצו את עצמן, אולי ירוויחו יותר.

אפרת רייטן: וכמובן שלא יהיו תחת קו העוני.

אפרת רייטן: אם את יכולה רק לסכם בשניים שלושה משפטים.

ברכי דליצקי: אז אני אסכם בשניים שלושה משפטים.

ברכי דליצקי: אנחנו מתמקדים באוכלוסיית נשים מעל גיל 60.

ברכי דליצקי: הדרך שלנו להגיע אליהן היא גם באופן פרטני באמצעות מכתבים ובאמצעות מסרונים.

ברכי דליצקי: האופן שבו הם יכולים להשתלב בשוק העבודה הוא באמצעות אתר אינטרנט שמציע להם הצעות עבודה.

ברכי דליצקי: אנחנו עובדים גם מול מעסיקים בירידי מעסיקים ובמקביל לזה גם בכל מה שקשור לכנסי מעסיקים.

ברכי דליצקי: לאחרונה עשינו שלושה כנסי מעסיקים שבהם למעשה הנגשנו את האופן שבו משלבים אזרחים ותיקים בתוך עולם העבודה.

ברכי דליצקי: במקביל לזה של הכשרות רכות ושיתופי פעולה שיעשו גם מול המוסד לביטוח לאומי והנגשה וביצוע של הדברים לאוכלוסיית היעד ושל זרוע העבודה.

אפרת רייטן: טוב, תודה רבה לך שהיית איתנו גברתי מהמשרד לשוויון חברתי.

אפרת רייטן: ולפני שאנחנו נחתום את הדיון אני רוצה לשמוע גם את העמדה של סמנכ"ל בכיר שירות לקוחות רשות המיסים, מר שלמה אוחיון.

אפרת רייטן: שלום לך שלמה.

שלמה אוחיון: שלום, צהריים טובים לכולם.

אפרת רייטן: אז בוא נשמע באמת מבחינת ההיערכות של רשות המיסים לשינויים שנערכו בחוק בעקבות חוק ההסדרים.

שלמה אוחיון: תראו, החקיקה מבחינתנו נוגעת בשני רבדים: רובד אחד זה הטווח הקצר, ל-2022-2023 והטווח הארוך הוא מ-2024 ואילך.

שלמה אוחיון: לגבי הטווח הקצר אנחנו אמורים ליישם את החקיקה באפריל.

שלמה אוחיון: כלומר, באפריל כבר נשים תוכלנה להיכנס ליישום ולדווח על ההכנסה שלהן ושל בן זוגן פעם אחת.

שלמה אוחיון: ואנחנו בהתאם לדיווח הזה נגזור מקדמה בת 60% מסך כל המענק השנתי שהן זכאיות לו.

שלמה אוחיון: וההתאמה הסופית של יתרת זכות או יתרת חובה אנחנו נעשה בשנה לאחר מכן ביולי, כאשר טופסי 126 מהדיווחים של המעסיקים יהיו מלאים אצלנו ואז נוכל לעשות את החישוב המדויק והמלא ולשלם את ה-40% הנותרים או אם השלמנו ביתר, אז כמובן שמגיע ששילמנו ביתר.

שלמה אוחיון: זה לגבי 2022 ו-2023.

שלמה אוחיון: לגבי 2024, נקבע שהתשלומים יהיו בדחיפה מה שנקרא, ללא צורך בהגשת בקשה.

שלמה אוחיון: ובלבד שנקבל את הנתונים מביטוח לאומי.

שלמה אוחיון: נכון לעכשיו יש פערים בנתונים שביטוח לאומי מקבל לצרכיו הוא לבין הנתונים שאנחנו צריכים למענק עבודה.

שלמה אוחיון: מאחר ואנחנו מדברים על 2024 ולכאורה יש לנו עדיין זמן, אבל אנחנו לא קופאים על שמרנו.

שלמה אוחיון: אנחנו כבר פונים לביטוח לאומי על מנת לעשות את ההתאמה.

שלמה אוחיון: וככל שתידרש חקיקה להתאמת הדברים, כמובן שאנחנו נביא את זה לידי חקיקה שנוכל ליישם ב-2024 את החוק ככתבו וכלשונו.

אפרת רייטן: מצוין שלמה.

אפרת רייטן: דברים מרגיעים שאתם כבר נערכים לשינויים האלה לשנת 2024, זה מבורך.

אפרת רייטן: לא להגיע לרגע האחרון ולהיתקע עם כל מיני חסמים שאפשר היה לצפות אותם עוד קודם לכן.

אפרת רייטן: והוועדה כאן מציעה כמובן את שירותיה כדי לעשות תיקוני חקיקה ככל שנדרש.

נעה בן שבת: לאפריל אתם כבר תהיו מוכנים לקליטת הדיווחים והבקשות?

שלמה אוחיון: איך אמרנו?

שלמה אוחיון: אנחנו שמחים בחלקנו, נעשה הכל שנהיה מוכנים.

אפרת רייטן: אוקיי.

אפרת רייטן: מבחינתי זה כמו התחייבות רשמית שלמה.

שלמה אוחיון: יש חוק, צריך לקיים אותו.

אפרת רייטן: בדיוק.

אפרת רייטן: יש חוק וצריך לקיים אותו.

אפרת רייטן: ואנחנו נשמח לקבל ממך האם הודעה, גם העלינו לוועדה בכתב ואם נרצה דיון, גם לראות שהדברים אכן קורים.

אפרת רייטן: אני חושבת שיש לזה חשיבות גדולה מאוד.

אפרת רייטן: גם אמון הציבור וגם הוצאה לפועל של החלטות ממשלה, של החלטות הכנסת.

אפרת רייטן: חשיבות מרובה.

שלמה אוחיון: אני מסכים עם גברתי.

שלמה אוחיון: יש לנו אתגרים טכנולוגיים לא פשוטים, כי זו חקיקה שנחקקה ולמעשה מתייחסת לפלח מאוד מאוד מצומצם מכלל הזכאים למענק עבודה.

שלמה אוחיון: אנחנו צריכים להתאים להם למעשה מערכת טכנולוגית ספציפית אליהם.

שלמה אוחיון: לא יכולים להתלבש על המערכת הקיימת.

שלמה אוחיון: אבל אנחנו על זה.

שלמה אוחיון: למודי ניסיון לצערי מהקורונה, שאז שילמנו את המענקים.

שלמה אוחיון: אז גם לזה אנחנו ניערך.

אפרת רייטן: אז זה אפשר אתה אומר.

אפרת רייטן: כשרוצים, there's a will there's a way.

אפרת רייטן: תודה רבה לך שלמה.

אפרת רייטן: קרן ברל כצנלסון איתנו גם בזום.

אפרת רייטן: מנהלת תחום ממשל, עורכת הדין ניצן כהנא, שלום.

ניצן כהנא: צהריים טובים.

ניצן כהנא: אני רוצה להודות לך גברתי יושבת הראש על עריכת הדיון הזה, כי הוא בדיוק מעלה את מה שהתרענו.

ניצן כהנא: אנחנו אמרנו כל העת שצריך בתוך החקיקה לדבר על מעקב של הכנסת, כי אנחנו מכירים את המערכות.

ניצן כהנא: יודעים נורא מהר להגיד באוצר צריך להתחיל עכשיו, צריך את גיל הפרישה כבר בינואר הקרוב לדחות ואל תדאגו, נעשה את התמיכה.

ניצן כהנא: אז עשיתם מלחמה מדהימה כדי לייצר רשת תמיכה מאוד מאוד משמעותית.

ניצן כהנא: והפירוט היום הוא פשוט נורא מרגש לראות לאן הגענו.

ניצן כהנא: אבל אני חושבת שאחרי שנציגת הביטוח הלאומי אמרה בצורה כל כך מפורשת תראו, ב-1.1 כבר עדכנו את גיל הפרישה.

ניצן כהנא: זה בעצם אומר שאותן נשים קיבלו ב-1 בינואר השנה הודעה דעו לכם שקצבת הזקנה שלכן נדחית.

ניצן כהנא: אבל מאחר והמערכות לא מוכנות והטפסים לא מוכנים, ואני רוצה להתריע פה, אנחנו עוד נשמע על הטפסים האלה המון.

ניצן כהנא: מאחר והטפסים לא מוכנים אנחנו לא יידענו אותם עדיין על רשת התמיכה.

ניצן כהנא: עכשיו באמת אותן נשים, מדובר בנשים המוחלשות ביותר, אלה שדאגנו להן כל העת.

ניצן כהנא: אלו שאין להן שום רשת תמיכה אחרת.

ניצן כהנא: לא זכאות לתשלום דמי אבטלה, בוודאי לא מוארכים.

ניצן כהנא: בוודאי כל מה שמס הכנסה שלילי לא רלוונטי אליהן.

ניצן כהנא: כמו שראינו במצגת של משרד הכלכלה, אנחנו מדברים על שליש מהנשים שנפלטות משוק התעסוקה כבר בסביבות גיל 50.

ניצן כהנא: לכן ההזדרזות הזאת לדחות את קצבת הזקנה בלי לייצר את מערכת התמיכה היא מאוד מאוד מטרידה.

ניצן כהנא: אני שמחה כן לשמוע פה שדברים כמו הבטחת הכנסה כבר יגדלו.

ניצן כהנא: אבל אני רוצה באמת לבקש ממך, ונראה שכאילו לא צריך, אבל באמת להגיד, טוב שנערך הדיון היום.

ניצן כהנא: יש אפילו כבר כמעט התראה שאומרים בביטוח הלאומי לא בטוח שנהיה ערוכים בסוף פברואר.

ניצן כהנא: אז צריך לעקוב על הדבר הזה מאוד מאוד מקרוב.

ניצן כהנא: צריך בעיניי לדבר שוב על מה שממש ביקשנו תוך כדי הדיונים בוועדת הכספים.

ניצן כהנא: על היכולת של הכנסת לעצור אולי בעוד ארבע שנים ולראות האם הרפורמה הזאת בכלל הגשימה את עצמה?

אפרת רייטן: כן, אז הנה, אני עושה לך את זה בלי שהצלחנו לכופף אותם במסגרת המשא ומתן.

אפרת רייטן: זה קורה כן ממילא והדיווחים ימשיכו להגיע ואנחנו נמשיך לעקוב.

אפרת רייטן: במיוחד כשיש אבני דרך מאוד מאוד קבועים בתוך החוק.

אפרת רייטן: כמו ששמענו 28 בפברואר היא אבן דרך שממש מגיעה מעבר לפינה.

אפרת רייטן: ואנחנו נעמוד.

אפרת רייטן: הנה, שמענו גם הצהרות חשובות שלא הוכנסו לדברי החוק.

אפרת רייטן: כמו באמת היידוע והקמפיין שיש כאן התחייבות בעל פה ולפרוטוקול של ועדת העבודה והרווחה שייערך כבר החודש הזה.

אפרת רייטן: ואנחנו בהחלט נהיה כאן בשביל להמשיך לעקוב.

אפרת רייטן: ניצן, תודה.

ניצן כהנא: תודה רבה.

אפרת רייטן: עוד שניים שמבקשים לדבר הם ההסתדרות החדשה, שי גל, ראש תחום כנסת וממשלה.

אפרת רייטן: מיד אחריו לשכת סוכני הביטוח.

אפרת רייטן: ובזה אנחנו נסיים את הדיון.

אפרת רייטן: בבקשה שי.

שי גל: שלום גברתי, צהריים טובים.

שי גל: שי גל, ראש תחום כנסת וממשלה בפורום העצמאים מבית ההסתדרות.

שי גל: ראשית, כמו שנאמר לפניי, אי אפשר להפריז בחשיבות הדיון הזה, במיוחד בעת הזאת.

שי גל: כי בינואר כבר הרפורמה נכנסה לתוקף.

שי גל: אבל אני אשמח להעיר את שימת ליבך ושימת ליבם של שאר המשתתפים בדיון בדבר ההשלכות של הרפורמה על הנשים העצמאיות.

אפרת רייטן: לא, אבל העצמאיות הן לא נכנסות.

נעה בן שבת: לא, במענק עבודה.

שי גל: במענק עבודה, בזכות יושבת הראש הוא מתייחס גם לשכירות וגם לעצמאיות וזה נוסח מאוד חשוב.

שי גל: אבל לעניין דמי האבטלה.

אפרת רייטן: אבל דמי אבטלה הם לא רלוונטיים.

נעה בן שבת: דמי אבטלה הם באמת רק לעובדים.

נעה בן שבת: אבל מענק העובדה, מענק המעבר, סליחה.

שי גל: מענק העבודה, כן, הוא הוגדר לעצמאיות וטוב שכך.

שי גל: אכן אנחנו מוקירים לך על כך תודה גברתי.

אפרת רייטן: לא, זה לא לי.

אפרת רייטן: זה ממש לכל חברות הכנסת שעשו כאן את המאבק, אבל תודה רבה לך.

שי גל: נכון, אני מוקיר תודה כמובן לכל חברות הכנסת וגם לך.

שי גל: אבל יש בעיה אחרת עם העניין של דמי האבטלה לכל אלה שלא יקבלו את קצבת הזקנה בגלל שהגיל נדחה.

שי גל: צריך לתת את הדעת לעניין הזה.

שי גל: סך הכל מדובר בכמה אלפים בודדים של נשים שיסבלו מהרפורמה הזאת בהקשר הזה.

שי גל: והסכום הוא לא גדול ואני חושב שהוועדה ובמיוחד גברתי ושותפותיה למאבק שנוהל בספטמבר ואוקטובר האחרון, יכולות לעזור בעניין הזה.

נעה בן שבת: אבל על מה?

נעה בן שבת: אתה אומר דמי אבטלה משלמים לעובדות שמפסיקות לעבוד.

שי גל: תראי, הרפורמה מאריכה את תקופת הזכאות המירבית לדמי אבטלה לנשים מעל גיל 60 ל-125 ימים.

שי גל: זה היה 175 והיום זה עלה ל-300.

אפרת רייטן: נכון, לנשים שכירות.

שי גל: נכון, מדובר בשכירות.

אפרת רייטן: נכון.

אפרת רייטן: אז אנחנו על עובדות עצמאיות הן אינן במסגרת הזכאיות לדמי אבטלה, אתה יודע את זה יותר טוב ממני.

אפרת רייטן: ואתה יודע שגם במסגרת השנה הקרובה והדיונים שנערכים במשרד האוצר ועוד יגיעו לכאן לוועדה, בכל מה שקשור לדמי אבטלה לעצמאים נכללות גם אותן נשים שעליהן אנחנו מדברים.

שי גל: נכון.

שי גל: אבל כאן מדובר בנשים שהאריכו להן את קו הסיום מה שנקרא, תוך כדי משחק.

שי גל: מבלי לשפות אותן על כך, חוץ מאותו מענק שדיברנו עליו.

אפרת רייטן: אז אם הן עובדות, הן עובדות.

אפרת רייטן: אם הן לא עובדות הן נכנסות במסגרת אותם אנשים עצמאיים שצריכים לדון בכל מה שקשור לדמי אבטלה עבורם.

אפרת רייטן: ואתה מאיר כאן נקודה, אתה אומר אבל השתנו כאן כללי המשחק, כי עבור שכירות ניתנה להן איזה שהיא הטבה.

שי גל: עבור שכירות ועבור עצמאיות.

אפרת רייטן: לא, אני אומרת, עבור שכירות החוק האריך להן את תקופת דמי האבטלה ולכן צריך להיות את אותן הטבות שיגיעו גם לעצמאיות.

שי גל: קצבת הזקנה שלהן נדחית.

אפרת רייטן: כן, כן, לכן אני אומרת, חידדנו את הנקודה.

אפרת רייטן: שצריכה להיות הלימה מבחינת הזכאות לתקופת אבטלה יותר ארוכה לעצמאיות.

נעה בן שבת: במענה לכך אמר האוצר אנחנו נותנים את מענק המעבר לנשים העצמאיות.

שי גל: לא די בכך אבל, ואתן יודעות את זה.

נעה בן שבת: וגם את מענק העבודה ניתן גם לעצמאיות.

אפרת רייטן: נכון, זאת התשובה של האוצר.

שי גל: כן, אבל אתן יודעות כמוני שלא די בכך, גברתי יושבת הראש.

אפרת רייטן: אוקיי.

אפרת רייטן: אבל אני חושבת שזה צריך בהחלט להיות חלק מהדיון שייערך כאן במהלך אני מקווה עוד במושב הזה.

אפרת רייטן: נעשה הכל שזה יקרה.

שי גל: אני מצפה לו בכליון עיניים.

אפרת רייטן: בדיוק.

אפרת רייטן: של כל מה שקשור לעצמאים ועצמאיות.

אפרת רייטן: ולכן גם הנקודה הזו חייבת לעלות.

אפרת רייטן: אתה צודק.

אפרת רייטן: תודה רבה.

שי גל: אני מודה לך גברתי.

אפרת רייטן: לשכת סוכני הביטוח, אלון דור, יו"ר ועדת ביטוח חיים פנסיוני.

אפרת רייטן: אלון, יש לך ממש דקה כי אנחנו צריכים לסיים את הדיון.

אלון שוסטר: כן, תודה רבה על רשות הדיבור.

אלון שוסטר: אני שמח מאוד על הדיון המעמיק והענייני.

אלון שוסטר: אני שמח להיות גם האחרון, כי אני רוצה לקחת אותנו רגע צופה פני עתיד.

אלון שוסטר: אני מעולם הפנסיוני ואני רואה את זה ואנחנו גם מסתכלים קדימה.

אלון שוסטר: גיל הפרישה לנשים לא ייעצר ב-64 כמו שלגברים להערכתי הוא לא ייעצר ב-67.

אפרת רייטן: הוא כבר נעצר ב-65, אני מזכירה לך, לא נעצר ב-64.

אלון שוסטר: 65, נכון, סליחה.

אלון שוסטר: הוא לא יעצור שם.

אלון שוסטר: תוחלת החיים עולה, אנחנו רואים לזה השפעות.

אלון שוסטר: אנחנו רואים כמה מאמץ בעבודה נעשתה בוועדה בכנסת ועל ידי כל הגורמים הממשלתיים להביא את זה ליישום.

אלון שוסטר: ואנחנו מבינים כמה זה יהיה מאוד מאוד קשה ויקר בעתיד.

אלון שוסטר: אני חושב שצריך להביא לדיון ולדבר על מהלכים שצריך לבצע במדינה כדי לקחת את אוכלוסיות הביניים.

אלון שוסטר: אני מניח שזה מגיל 50 ומעלה כיום ואיך כבר מראש מכינים ועושים, לא יודע, סדנאות, קורסים, דברים כאלה, לכך שגיל הפרישה ימשיך עוד ויזוז.

אלון שוסטר: ושיהיו ערוכים לזה בהתאם.

אלון שוסטר: גם שהמדינה תשקיע פחות מאמצים, גם כי זה נדרש לנשים.

אלון שוסטר: למעשה נשים שפורשות בגיל מוקדם זה פוגע להן בפנסיה.

אלון שוסטר: גם כי הן פחות שנות עבודה, גם יותר שנות פנסיה, שתוחלת החיים שלהן גבוהה מנשים בארבע שנים.

אלון שוסטר: זאת אומרת הן צריכות להסתדר עם פחות כסף שהם חסכו יותר שנים.

אלון שוסטר: ולכן זה האינטרס של המדינה למעשה להאריך את התקופה שלהן בשוק העבודה.

אפרת רייטן: נכון.

אפרת רייטן: ואתה בטח יודע שהנושא הזה נדון במשרדי הממשלה.

אלון שוסטר: כן, כן, אני אומר, אבל צריך למעשה להתחיל לבצע מהלכים.

אלון שוסטר: ושוב פעם, רוב הדיונים בסוף הם מגיעים, וראינו את זה גם בפעם הזאת.

אלון שוסטר: דנים על הפנסיה ואיך נותנים מענה לדור.

אלון שוסטר: אבל אם ניצור למעשה לדור הבא שאנחנו רואים אותו כבר נכנס, איזה שהיא הכשרה או תוצר או משהו, כדי שיתחילו לכוון לכיוון הזה.

אלון שוסטר: בפעם הבאה לא נחווה את הנקודה הזאת.

אלון שוסטר: נשקיע הרבה זמן, גם לא תקציבים מהמדינה וגם אני חושב הכי פשוט זה ההכנה המנטלית והפסיכולוגית.

אלון שוסטר: כי אני לדוגמה פורש עכשיו נשים שהן ילידות שנת 60 והן מתקשרות אליי כי קבענו לדבר ב-1 בינואר על הפרישה.

אלון שוסטר: ואני אומר להן אנחנו צריכים לדחות את הדיון עוד ארבעה חודשים.

אפרת רייטן: הן לא ידעו את זה.

אלון שוסטר: זה מה שנקרא מהרגע להרגע.

אפרת רייטן: כן, זה בדיוק מסוג הדברים שאנחנו העלינו כאן, הצפנו.

אלון שוסטר: בדיוק.

אלון שוסטר: אבל זה מה שאני אומר, לחוות את זה פסיכולוגית זה הרבה יותר מכל היישומים.

אפרת רייטן: לא, אתה צודק, אתה צודק.

אפרת רייטן: חכה שנה הבאה כשיגידו להן שזה שמונה חודשים מה יקרה?

אלון שוסטר: לגמרי, אני מסכים.

אלון שוסטר: אז תודה רבה.

אפרת רייטן: תודה רבה לך אלון.

אפרת רייטן: הדברים הם באמת צריכים להדהד כאן שוב ושוב.

אפרת רייטן: ואני כל הזמן אומרת הקמפיין הזה, ואת יודעת מה, אולי נשמע שוב ממיכאלה מהביטוח הלאומי, בזום?

אפרת רייטן: לגבי הקמפיין.

מיכאלה כהן: היי, נעים מאוד.

אפרת רייטן: אנחנו מוטרדים כאן שהציבור, כמו שאומרת מירב מיכאלי, "הציבור לא יודעת" במקרה הזה מה מגיע לה ומה לא מגיע לה.

אפרת רייטן: ושגיל הפרישה נדחה בארבעה חודשים.

אפרת רייטן: והאם היא שייכת לאותם קהלים שמגיע להם הטבות.

אפרת רייטן: שמענו מקודם מלבנה שאתם כן מודעים לכך ועומדים לצאת גם באיזה שהיא הסברה בעניין.

מיכאלה כהן: קודם כל, כבר התחלנו לצאת.

מיכאלה כהן: צריך לשים את הדברים על השולחן.

מיכאלה כהן: כשיש פרסום, אוטומטית אנשים מתקשרים.

מיכאלה כהן: כשהם מתקשרים צריך לתת להם תשובות.

מיכאלה כהן: אני מזכירה שעברו לא מעט חקיקה בתקופה הזאת, גם בתקופה של הקורונה, גם בתקופה עכשיו.

מיכאלה כהן: סליחה, אתן חייבות להיות בשקט.

אפרת רייטן: כן, ממש.

אפרת רייטן: כי שומעים אותן וזה נכנס לפרוטוקול של הכנסת.

מיכאלה כהן: סליחה.

מיכאלה כהן: אני מניחה שגם לבנה דיברה על זה, יש את כל הפיתוחים שצריך לעשות.

מיכאלה כהן: גם כחלק מהדברים, השאיפה שלנו היא להעביר את כל הזכאויות באופן אוטומטי.

מיכאלה כהן: גם לשלוף נתונים, גם לעבור ולתת להן את זה באופן אוטומטי.

מיכאלה כהן: וככה חלק בלתי נפרד מפרסום זה גם SMS-ים.

מיכאלה כהן: אפשר להסתכל כבר היום באתר של הביטוח הלאומי.

מיכאלה כהן: חילקנו את זה בצורה, זה באמת עבודה לבוא ולפרש את החוק ברזולוציות הכי קטנות שלו.

מיכאלה כהן: זה דבר שהוא לא פשוט.

מיכאלה כהן: ועשינו את זה ושמו את זה בבולד באתר.

אפרת רייטן: אבל מעבר לזה מיכאלה.

אפרת רייטן: ועל זה כאן היה הדיון מוקדם יותר מול לבנה.

אפרת רייטן: ובאמת היא לא יכולה הייתה לענות על זה ולכן זה חשוב מאוד שאת עלית עכשיו, כדי לדבר על מודעות יותר רחבה מאשר האתר עצמו.

אפרת רייטן: שזה מצוין, אבל לא כולם יושבים מול אתר האינטרנט של המוסד לביטוח לאומי.

מיכאלה כהן: לא אתר.

מיכאלה כהן: אבל היום יש הרבה מאוד פלטפורמות.

מיכאלה כהן: היום בפלטפורמות של שיווק יש לך הרבה מאוד דברים: יש לך טלוויזיה, יש לך רדיו.

אפרת רייטן: אז יש בטלוויזיה קמפיין היום?

מיכאלה כהן: יש לך את הרשתות החברתיות.

אפרת רייטן: אז אני שואלת שוב, האם יש היום איזה שהוא מסע הסברה לגבי השינויים האלה?

אפרת רייטן: אם זה ברשתות החברתיות או בטלוויזיה.

אפרת רייטן: הנה, את אמרת.

מיכאלה כהן: מה שרציתי להגיד זה ככה: אחד, כיוון שעדיין לא כל המערכות הסתנכרנו ולא הכל כבר מה שנקרא - - -

אפרת רייטן: לא, לא, זה לא קשור מיכאלה.

אפרת רייטן: למה זה קשור?

מיכאלה כהן: יש קשר, כי זה עושה עוול לאנשים שיש פרסום ואז הם פונים ואין להם מענה.

מיכאלה כהן: פרסום חייב לבוא עם זה שבסופו של דבר כשהוא ירים את הטלפון יהיה לו מענה ויהיה לו את השירות שהוא זכאי לו.

אפרת רייטן: מצוין, אבל אנחנו מדברים על חוק שעבר כבר בספטמבר, אוקטובר, מתי הוא עבר?

אפרת רייטן: סוף אוקטובר.

אפרת רייטן: הרי ידענו שכל השינויים האלה הולכים להיות.

אפרת רייטן: ואני חושבת ש-א'-ב' כשאנחנו הולכים לעשות שינוי כזה נרחב, האם הציבור לא צריך לדעת?

מיכאלה כהן: אני מזכירה שהשינויים יהיו אוטומטיים.

מיכאלה כהן: זה לא משהו שמישהו צריך לדרוש.

מיכאלה כהן: זה מענק, למיטב הבנתי, לא הייתי בזום כי לא זומנתי אליו, ולכן אני קצת מצטרפת, אז ככל שאני מדייקת בפרטים.

מיכאלה כהן: אבל אם אנחנו מדברים גם על הנושא של המענק הוא מענק חד פעמי שיועבר לאנשים אוטומטית.

מיכאלה כהן: בדרך כלל פרסום נעשה לאנשים שהם לא יודעים - - -

אפרת רייטן: אתם יודעים לבד מי האנשים האלה כדי להעביר להם באופן אוטומטי את המענק?

נעה בן שבת: את בטוחה שזה אוטומטי?

נעה בן שבת: כי יכול להיות שדובר על כך שהם יוכלו להגיש תביעה עד שנתיים אחר כך.

נעה בן שבת: אז היה איזה שהוא הליך של תביעה אני חושבת.

מיכאלה כהן: למיטב הבנתי, ואני כמובן אבדוק את זה שוב, אני לא יודעת אם לבנה עדיין בזום.

מיכאלה כהן: העניין של המענק אמור להיות חד פעמי והשאיפה היא לעשות את זה באופן אוטומטי ככל האפשר.

אפרת רייטן: ארבע על ארבע זה מענק חד פעמי?

נעה בן שבת: זה חד פעמי, זה רק לארבעה חודשים.

מיכאלה כהן: אז לכן הסיטואציה הזאת היא הרבה יותר קלה.

מיכאלה כהן: כי אתה גם פשוט פונה לאנשים ואומר להם שימו לב, נכנס לכם לחשבון X, Y ו-Z, ביי.

מיכאלה כהן: ומסבירים להם כמובן.

אפרת רייטן: לגבי מענק העבודה, אבל צריך לעשות איזה שהיא פנייה ראשונית.

נעה בן שבת: מענק עבודה אבל זה ברשות המיסים.

אפרת רייטן: וזה אמרנו שבאמת, אנחנו הצענו, היות ובאמת יש כאן חרדה אמיתית.

אפרת רייטן: שקהל היעד שאליו מופנית הרפורמה הזאת לא יוכל, לא ידע שמגיע לו כל הזכויות האלה.

אפרת רייטן: מענקים, מענקי עבודה וכו', שהוא נכנס בכלל לתוך הקטגוריות האלה.

אפרת רייטן: עלו כאן גם ממשרד הכלכלה עם ההכשרות שלהם, ממשרד האוצר והמיסים וכמובן אתם.

אפרת רייטן: ונדמה לי, וזה הקול שיצא מכאן מהוועדה, שצריך להיות סוג של שיתוף פעולה בין האגפים או המשרדים השונים כדי שבזמן אנשים ידעו מה מגיע להם ולא בדיעבד.

אפרת רייטן: אם ב-28 בפברואר המוסד לביטוח לאומי צריך לפי החוק לשלם, נכון?

אפרת רייטן: אני לא טועה, 28 בפברואר?

נעה בן שבת: ב-28 בפברואר צריך להתחיל התשלומים הראשונים.

אפרת רייטן: התשלומים הראשונים.

אפרת רייטן: אם את אומרת שזה אוטומטית, אז מאה אחוז, אז לא צריך לעשות איזה שהוא קמפיין או מסע הסברה.

אפרת רייטן: אנחנו מבינים שלא באופן מושלם הכל זה באופן אוטומטי, אלא באמת צריכים, הציבור צריך לדעת גם בשביל להיערך לזה.

מיכאלה כהן: אני אומרת ככה: מה שאוטומטי זה הרבה יותר פשוט.

מיכאלה כהן: מה שהוא לא אוטומטי, קמפיין זה מילה שהיא גדולה.

מיכאלה כהן: אבל אם אנחנו רגע נפרק אותה, אז יש שם, שוב, יש הרבה מאוד פלטפורמות תקשורתיות.

מיכאלה כהן: גם בפייסבוק שאני, שאנחנו מפרסמים וכבר פרסמנו ואני ממליצה להיכנס, כי יש לנו אחלה פייסבוק.

מיכאלה כהן: יש לי את היכולת גם לעשות מימון ספציפי לאוכלוסיית היעד, להם או למשפחות שלהם.

מיכאלה כהן: לעולמות התוכן.

אפרת רייטן: נכון, אנחנו יודעים שיש לכם את היכולות, אנחנו רק שואלים אם זה קורה.

מיכאלה כהן: אני אומרת, את זה נגיד כבר עשינו.

מיכאלה כהן: את זה כבר עשינו.

מיכאלה כהן: ועכשיו אנחנו גם עובדים על איזה שהיא חוברת ספציפית לגיל השלישי, שבעצם הוא ידע את כל הזכויות שלו, כולל כמובן הרפורמה הזאת.

אפרת רייטן: מתי זה יהיה?

מיכאלה כהן: אנחנו אתמול גיבשו, הייתה ישיבת צוות גדולה לקראת שנת 2022, אחרי שהתקציב אושר.

מיכאלה כהן: אנחנו ממש על זה בימים אלה ממש.

נעה בן שבת: גם צריך לזכור שלחלק מהקבוצות לא תמיד יש להם פייסבוק, כי אנחנו מדברים על אנשים בגיל 57.

מיכאלה כהן: בגלל זה אנחנו פועלים בכמה פלטפורמות.

מיכאלה כהן: זה נכון לכל דבר שאת תגידי.

מיכאלה כהן: צריך לדעת שיש אדם שלא יראה ערוץ 2.

אפרת רייטן: מאה אחוז.

אפרת רייטן: אבל בזה באמת החשיבות של הדבר.

מיכאלה כהן: אנחנו פועלים בכמה פלטפורמות.

אפרת רייטן: מיכאלה, הנקודה שעברה כאן, ואני מעבירה את זה אליכם, היא למעשה זה שתי נקודות: אחת, החוק הזה היה ידוע כבר מלפני מספר חודשים.

אפרת רייטן: וביקשנו שיהיה יידוע.

אפרת רייטן: והדבר השני שמינואר, 1.1 החובה כבר מוחלת.

אפרת רייטן: זאת אומרת, עבור נשים מסוימות ילידות שנתון 1960 הן דחו להן כבר את גיל הפרישה.

אפרת רייטן: אבל אולי הן לא יודעות מה כן מגיע להן ומהם אותם מענקים והישגים וזכויות.

אפרת רייטן: ולכן עלה כאן כעס מבחינת חברי הכנסת והוועדה שבאו ואמרו איפה מסע ההסברה שלכם?

אפרת רייטן: זה העניין.

אפרת רייטן: עכשיו, אתם יכולים להיות בנקודה שבאה ואומרת אנחנו בסדר ואנחנו עושים הכל והכל עובד כמו שצריך.

מיכאלה כהן: נראה לי שאולי אני לא מסבירה את עצמי נכון.

מיכאלה כהן: אבל זאת לא הנקודה.

מיכאלה כהן: הנקודה היא כזאת: אנשים צריכים לדעת מה הזכויות שלהם, בשביל זה זה נועד.

מיכאלה כהן: בשביל זה הביטוח הלאומי וגם אגף הדוברות וההסברה נמצא, כדי לוודא שזה מה שקורה.

אפרת רייטן: אז זאת השאלה.

אפרת רייטן: האם יש לכם היום מסע הסברה שאתם מרוצים ממנו?

מיכאלה כהן: ולכן יש כמה וכמה פעולות שנעשות.

מיכאלה כהן: וחלקן אמרתי לך שכבר קרו וחלק עוד, מה שנקרא, בתנור ויצאו אל הפועל.

אפרת רייטן: ומבחינת לוח הזמנים, מבחינת אבני הדרך של החקיקה, אתם עומדים בהם?

אפרת רייטן: מסע ההסברה הזה או איך שלא נקרא לזה, אתם עומדים ביעדים שכתובים ברפורמה של החוק?

מיכאלה כהן: מבחינת החקיקה אני מניחה שלבנה עדכנה אתכם.

אפרת רייטן: אז לבנה אמרה שלא.

אפרת רייטן: לכן היינו צריכים לשמוע.

אפרת רייטן: לבנה מקודם לא ידעה לומר באופן ספציפי לגבי מסע ההסברה שלכם.

אפרת רייטן: היא ביקשה שבאמת את תעלי, כי אני חושבת שזה לא מתפקידה להתחייב.

אפרת רייטן: אבל היא כן אמרה שבמהלך התקופה הקרובה יהיה איזה שהוא מסע של הסברה.

אפרת רייטן: ולכן הדבר הזה הוא חשוב.

מיכאלה כהן: אז נכון, אני אומרת שוב.

מיכאלה כהן: א', חלק התחיל ואנחנו עושים את זה.

מיכאלה כהן: והחלק הנוסף הוא עניין, עובדים עליו.

מיכאלה כהן: לבוא ולהגיד לך בדיוק את התאריך אני לא יודעת להגיד לך.

מיכאלה כהן: כי זה עניין של עריכה ועריכה לשונית.

אפרת רייטן: מיכאלה, זאת בדיוק הנקודה שעלתה ונשארה עם סימן שאלה.

מיכאלה כהן: אנחנו על זה.

אפרת רייטן: זה בדיוק הדבר שעלה, שצריך היה להציף את זה.

מיכאלה כהן: אני חושבת שזה קצת, ודווקא את מהתחום.

מיכאלה כהן: את יודעת שהדבר הזה, גם כשמצלמים או גם כשמקליטים או גם כשעושים עריכה או גם כששולחים, עושים פוסטרים ובמיוחד בדברים האלה, אני לא יודעת לבוא ולהגיד לך זה יהיה בתאריך הזה והזה.

מיכאלה כהן: כל מה שיכולנו להוציא, בעניין של אתר, S.M.S.

אפרת רייטן: דווקא בנקודה הזאת, בואי, יש בינינו מחלוקת תהומית.

אפרת רייטן: כי ברגע שמוציאים משהו לעבודה, אנחנו יודעים בדיוק מתי היעדים, יודעים בדיוק מתי אפשר להוציא את זה לפועל.

אפרת רייטן: זו תכנית עבודה רגילה.

מיכאלה כהן: לא.

מיכאלה כהן: אני יכולה להגיד לך גם על הקמפיין של התו נכה שהוצאנו, שעשינו עכשיו את התו נכה דיגיטלי.

מיכאלה כהן: הכל היה אמור להיות מוכן, היה לפי הלו"ז ובסוף הצילומים היו לא טובים והכל היה לא טוב וביקשנו לעשות את הכל מההתחלה.

אפרת רייטן: טוב, אז נישאר חלוקות בעניין הזה מיכאלה, אבל עדיין אנחנו מאוד מעריכות אחת את השנייה.

אפרת רייטן: טוב, מילה אחרונה של אש"י - איגוד השינניות הישראלי.

אפרת רייטן: כן, בבקשה, ממש דקה אחרונה.

שיר-אל נקדימון: תודה רבה.

שיר-אל נקדימון: אני עורכת הדין שיר אל נקדימון, אני היועצת המשפטית של אש"י.

שיר-אל נקדימון: שרון פרידמן המנכ"לית של אש"י נאלצה לחזור לעבודה.

שיר-אל נקדימון: תודה רבה על הדיון החשוב הזה.

שיר-אל נקדימון: אנחנו מאוד מעריכות את זה.

שיר-אל נקדימון: בכמה מילים, אנחנו מגיעות מהשטח.

שיר-אל נקדימון: אנחנו מלוות מידי יום שינניות רבות שלמעשה נפלטות משוק העבודה או נדרשות לצמצם משרה.

שיר-אל נקדימון: ולמעשה, אני מדברת על הגילים המבוגרים כמובן.

שיר-אל נקדימון: ולמעשה אנחנו רואות את אותן נשים שמגיעות לסיטואציות שהן מאוד מאוד קשות.

שיר-אל נקדימון: עכשיו, אני לא סתם מדברת על זה כאן, כי מקצועות שוחקים מאופיינים הרבה פעמים ברוב נשי.

שיר-אל נקדימון: ולתת לכם מספרים, שלדעתי זה משקף הכי טוב את הדבר וממחיש לנו.

שיר-אל נקדימון: מקצוע שיננות יש 2,500 שינניות נשים ו-8 שיננים גברים.

שיר-אל נקדימון: הפער הזה משקף שוב כמה זה שוב בעיה של נשים.

שיר-אל נקדימון: והחשש שלנו באמת שנשים כאלה ידרדרו מתחת לקו העוני.

שיר-אל נקדימון: ולכן כל כך חשוב לנו לא רק ההתאמות.

שיר-אל נקדימון: כי אני חושבת שההתאמות קצת מביאות את זה לסיטואציה של איזה שהוא הכרח ואיזה שהוא עזרה מהמדינה ממקום שיכלו באמת להיות עם ראש מורם ולקבל את הקצבאות שהן זכאיות בזכות ולא בחסד.

שיר-אל נקדימון: הן עבדו הרבה שנים בשביל זה, שילמו הרבה מיסים בשביל זה.

שיר-אל נקדימון: ואני חושבת שכן נכון לעשות בהדרגה.

שיר-אל נקדימון: אני יודעת שהתיקון לחוק עבר ובכל זאת, אני חושבת שצריך לתת את הדעת על כך שיש לאפשר לנשים במקצועות שוחקים שגיל הפרישה שלהם יהיה נמוך יותר, כמו שהיום.

שיר-אל נקדימון: וביחס למה שנאמר פה בהתחלה, ששוויון הוא טוב, ואני פעילה שנים רבות, עשרות שנים כבר בשדולת הנשים.

שיר-אל נקדימון: אני הראשונה שבעד שוויון, אבל השוויון צריך להיעשות בצורה כזאת שהוא יהיה שוויון מהתחלה.

שיר-אל נקדימון: כי אם נשים משתכרות שכר נמוך יותר מגברים לאורך כל השנים, ובטח ובטח כשאנחנו מדברים על מקצועות שהרוב נשי ואז השכר המייצג בסקטור הוא נמוך משמעותית מהשכר שאנחנו רואים בסקטורים אחרים שמאופיינים בגברים, אז אנחנו צריכים להבין שהשוויון זה לא רק בקצה.

שיר-אל נקדימון: מה קורה עם פערי השכר?

אפרת רייטן: הוא צריך להתחיל עוד הרבה הרבה קודם לכן.

אפרת רייטן: ברור שאנחנו מסכימים ומסכימות על זה.

שרון פרידמן יניב: בדיוק.

שרון פרידמן יניב: זה גם פוגע בפנסיה.

שרון פרידמן יניב: תחשבו שגם נשים שיוצאות לחופשת לידה, יש להן חודשים, חוץ מהחודשים הראשונים.

אפרת רייטן: לא, חוסר השוויון ברור שהוא נובע עוד בתחילת הדרך.

אפרת רייטן: לא בסוף הקריירה.

אפרת רייטן: ויש הרבה מאוד אלמנטים שכמובן צריכים פה לעבור שינוי יסודי.

אפרת רייטן: ואת ציינת רק חלק מהם במסגרת הרפורמה הזאת.

אפרת רייטן: אז היו כמה אלמנטים.

אפרת רייטן: ואנחנו צריכות לסיים לצערי, אבל הדברים שלך נשמעו.

אפרת רייטן: גם במקצוע הזה של השינניות, אבל יש עוד מקצועות רבים אחרים שהם מקצועות שוחקים.

אפרת רייטן: במסגרת המענקים, הרפורמות והתיקונים שנעשו כאן יש גם את ההכשרות, יש גם דמי אבטלה ארוכים יותר, תקופה ארוכה יותר.

אפרת רייטן: יש גם דמי קיום, יש גם כמובן מענק עבודה, למי שרוצה להוריד את נפח העבודה שלה.

אפרת רייטן: את השעות, שעות העבודה היומיות שלה.

אפרת רייטן: לרדת במשרה ולקבל עדיין שכר יותר גבוה.

אפרת רייטן: אבל אין ספק שהדרך היא עוד כל כך משמעותית וצריך לעשות פה שינויים בתפיסה.

אפרת רייטן: תפיסה לגבי הקריירה של הנשים.

אפרת רייטן: תפיסת התעסוקה עבור נשים כדי להקטין את הפער הזה.

אפרת רייטן: לעשות יותר שוויון בין נשים לגברים מתחילת הדרך, לא ממש בסוף.

אפרת רייטן: את צודקת בהחלט.

אפרת רייטן: תודה רבה לך.

שרון פרידמן יניב: בדיוק.

שרון פרידמן יניב: ובאמת היה חשוב לי להביא את מה שקורה בשטח, מה קורה בפועל.

שרון פרידמן יניב: איך אנחנו מלוות את אותן שינניות שנאלצות לפרוש משוק העבודה.

אפרת רייטן: ואת מוזמנת וכך גם כל מי ששומע אותנו עדיין בזום כן לעדכן את הוועדה דרך תיבת המייל שלנו, במהלך הרפורמה.

אפרת רייטן: וכן לדווח לנו על או חוסר מודעות או קשיים, חסמים.

אפרת רייטן: כל דבר שהוא מקריים שאנחנו אולי לא עלינו עליהם במסגרת הדיונים גם מול האוצר וגם במסגרת הדיונים בכנסת.

אפרת רייטן: כדי לאפשר לנו בכנסת לדון על כך ולבדוק או לוודא שבאמת כולם מקבלים את מה שמגיע להם.

אפרת רייטן: וככל שצריך לתקן כך אנחנו נעשה.

אפרת רייטן: תודה רבה.

אפרת רייטן: תודה רבה לכולם ואנחנו מסיימים את הדיון.