ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 188, 2021-12-29 09:00

אלכס קושניר: בוקר טוב.

אלכס קושניר: היום 29 בדצמבר 2021, כ"ה בטבת התשפ"ב.

אלכס קושניר: אני פותח את ישיבת ועדת הכספים.

אלכס קושניר: על סדר היום שינויים בתקציב לשנת 2021.

אלכס קושניר: פנייה מספר 172, משרד החקלאות.

גלעד קריב: רפרנט חקלאות, אגף התקציבים.

גלעד קריב: פנייה 33-005 נועדה לבצע הסטות בתוך סעיף תקציב משרד החקלאות כדי לתקצב פעולות מכוח הסכמים קואליציוניים.

גלעד קריב: הפעילות כוללת 3,000 אלפי שקלים לתמיכה בסירוס ועיקור חתולי רחוב, 5,294 אלפי שקלים לתמיכה בארגונים המפעילים מתנדבים בחקלאות.

ינון אזולאי: בוקר טוב.

ינון אזולאי: אני מבקש לדעת מהיכן יצא הכסף.

גלעד קריב: המקור התקציבי לסירוב ועיקור חתולים, 3,000 אלפי שקלים - - -

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: רגע.

ינון אזולאי: כל הפנייה הזאת מגיעה מאיזשהו מקום.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: יש הסטות מתוך תקציב המשרד.

גלעד קריב: 3,000 אלפי שקלים לסירוס ועיקור חתולים מתוך סעיף הרזרבה.

גלעד קריב: זה תוקצב בבסיס התקציב של המשרד ו-5,294 אלפי שקלים לתמיכה בארגונים המפעילים מתנדבים בחקלאות.

ינון אזולאי: את זה שמעתי.

ינון אזולאי: עכשיו אני אתחיל לפי התכנית.

ינון אזולאי: בגדול אמרת שהכסף נמצא מתוך המשרד.

ינון אזולאי: מאיזה פרויקט בתוך המשרד?

גלעד קריב: 3,000 אלפי שקלים מתוך הרזרבה שהקצבנו ספציפית לפעילות הזאת ועכשיו אנחנו מעבירים, אחרי שיש חוות דעת משפטיות.

גלעד קריב: 5,294 אלפי שקלים מתוך מנהלת תנופה שנמצאת במשרד החקלאות.

ינון אזולאי: מה זה מינהלת תנופה?

גלעד קריב: המינהלת שאחראית על תמיכה ומפוני גוש קטיף.

ינון אזולאי: נראה לי שזאת התכנית האחרונה בעמוד.

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: 33-01-09.

ינון אזולאי: אתה מושך משם.

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: יש שם תתי ביצוע.

ינון אזולאי: אני הולך לפי הסדר.

ינון אזולאי: אני אגיע איתך לשם.

ינון אזולאי: תכנית 33-06-02.

ינון אזולאי: יש כאן שתי פניות של החקלאות ואני אשאיר את השאלה הזאת לפנייה הבאה.

ינון אזולאי: יש כאן כספים קואליציוניים של ה-3 מיליון?

ינון אזולאי: ה-3 מיליון האלה אלה כספים קואליציוניים?

גלעד קריב: כן.

ינון אזולאי: בפנייה הזאת?

ינון אזולאי: החתולים?

גלעד קריב: כל הפנייה הזאת היא בעצם הסכמים קואליציוניים.

ינון אזולאי: אלה החתולים?

גלעד קריב: כן.

ינון אזולאי: כמה כסף היה בפנייה הזאת בשנים קודמות?

ינון אזולאי: אני מדבר על עיקור וסירוס חתולים.

גלעד קריב: מכוח חוק צער בעלי חיים וחוק כלבים משוטטים, מכוח כל חוק יש 4.5 מיליון שקלים לתמיכה בסירוס ועיקור חתולים וכלבים.

גלעד קריב: זה בסך הכול 9 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: אתה מדבר איתי על שני דברים נפרדים.

ינון אזולאי: אני מדבר על מדבר איתך על פנייה 33-06-02.

ינון אזולאי: זה לא סירוס חתולים.

ינון אזולאי: 03 זה סירוס ועיקור חתולים.

ינון אזולאי: 02 זה משהו אחר.

גלעד קריב: 33-03-01, זאת הרזרבה.

ינון אזולאי: את זה אמרנו.

ינון אזולאי: הבנתי.

ינון אזולאי: אחר כך יש לנו 33-06-02.

גלעד קריב: אלה התמיכות למתנדבים בחקלאות.

גלעד קריב: גם זה מכוח הסכמים קואליציוניים.

ינון אזולאי: כמה כסף יש בתמיכות האלה?

ינון אזולאי: קודם כל, כמה כסף יש בתכנית הזאת?

גלעד קריב: התכנית הזאת היא תכנית מאוד מאוד גדולה.

גלעד קריב: היא מכילה את כל התמיכות של משרד החקלאות.

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: אני מתכוון לתכנית הזאת.

גלעד קריב: ספציפית מתנדבים לחקלאות, כל שנה הסכום הזה משתנה.

גלעד קריב: יש החלטת ממשלה שקובעת תמיכה במתנדבים בחקלאות באזור ה-13-12 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: ומתוך זה כמה אתם רוצים עכשיו למתנדבים?

גלעד קריב: עכשיו מוסיפים כאן עוד 5,294 אלפי שקלים.

ינון אזולאי: מה זה מתנדבים בחקלאות?

עופר כסיף: להוסיף על אותה שאלה כי באותה נקודה גם כתוב על מחקר ופיתוח.

עופר כסיף: אנחנו מדברים על אותו סעיף, נכון?

גלעד קריב: התכנית כוללת גם מחקר ופיתוח.

גלעד קריב: היא בעצם כוללת את כל התמיכות של המשרד בחקלאות, בין היתר השקעות הון, מתנדבים, מחקר, מחקר ופיתוח, קרן המדען הראשי במשרד החקלאות.

עופר כסיף: זה כולל אקרוס זה בורד.

גלעד קריב: כן.

עופר כסיף: כל תחומי החקלאות.

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: כל התמיכות.

עופר כסיף: גם גידולים ובעלי חיים.

גלעד קריב: הכול מהכול.

עופר כסיף: זה ה-5,294 מיליון שקלים.

גלעד קריב: ה-5,294 מיליון ספציפית הולכים לתמיכה בעמותות שמפעילים מתנדבים בחקלאות.

עופר כסיף: באותו סעיף כתוב גם מחקר ופיתוח.

גלעד קריב: זה באותה תכנית.

גלעד קריב: לכן זה רשום.

גלעד קריב: בגדול תמיכה במתנדבים בחקלאות כוללת העברה תקציבית ותמיכה בעמותות שמפעילות מתנדבים בחקלאות, בין היתר הכסף הולך לסבסוד הסעות למתנדבים.

ינון אזולאי: בגדול שאלתי סתם מה זה מתנדבים בחקלאות.

ינון אזולאי: את ממשרד החקלאות?

סיון ינקוביץ: כן.

סיון ינקוביץ: אלה עמותות שמפעילות מתנדבים.

סיון ינקוביץ: המתנדבים יכולים למשל לעזור בקטיף בעונות שיש בהן יותר קטיף, בכל מיני עבודות בהן לא צריך רצף של עבודות.

גלעד קריב: בתמיכות האלה יש 13 מיליון שקלים ועכשיו אתם רוצים עוד 5,294 מיליון שקלים.

גלעד קריב: כלומר, 18 מיליון שקלים עבור עמותות למתנדבים בחקלאות.

סיון ינקוביץ: ראשית, נכון.

סיון ינקוביץ: שנית, זאת תוצאה של הסכמים קואליציוניים, התוספת של ה-5.294 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: של מי ההסכם הקואליציוני?

ינון אזולאי: של מי הכסף הקואליציוני?

סיון ינקוביץ: אני לא זוכרת אבל זה כבר עבר הקראה בוועדה, באישור התקציב.

ינון אזולאי: את חושבת שלא הייתי כאן בהקראה?

ינון אזולאי: הייתי.

סיון ינקוביץ: אני יודעת.

סיון ינקוביץ: אני לא זוכרת של מי.

סיון ינקוביץ: אני יכולה לבדוק.

ינון אזולאי: כשבאים לכאן, בדרך כלל אנחנו שואלים של מי הכסף.

ינון אזולאי: רוצים לדעת מאיזו מפלגה או אולי הכסף הוא של חבר כנסת מסוים.

ינון אזולאי: את אומרת שזה הולך למתנדבים בעמותות, כמה עמותות כאלה נתמכות?

סיון ינקוביץ: סדר גודל של שש או שבע עמותות נתמכות.

ינון אזולאי: היכן הן נמצאות?

ינון אזולאי: גם בצפון וגם בנגב?

סיון ינקוביץ: כן.

ינון אזולאי: סתם מעניין אותי, אם תוכלי תוך כדי הישיבה לבדוק של מי הכספים הקואליציוניים האלה.

ינון אזולאי: בתכנית שאתה אוהב אותה, שדיברנו עליה כבר פעמיים, ניסינו לדבר עליה פעמיים, 33-06-03.

עופר כסיף: סליחה ינון, אפשר להתייחס לאותה נקודה שהעלית?

ינון אזולאי: בוודאי.

עופר כסיף: יש לכם חלוקה בין הנושא של ההתנדבות לבין הנושא של המחקר והפיתוח?

גלעד קריב: יש חלוקה.

גלעד קריב: בעצם יש תקנות שונות בתוך התכנית התקציבית.

גלעד קריב: יש תקנות שהן ספציפית למחקר ופיתוח ויש תקנה ספציפית שהיא תמיכות 3-א, בין היתר מתנדבים לחקלאות.

עופר כסיף: אני מדבר מבחינה תקציבית.

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: בוודאי.

ינון אזולאי: כמה כסף יש לתכנית המתנדבים וכמה יש לתכנית מחקר ופיתוח?

גלעד קריב: זה נמצא תחת אותה תכנית תקציבית.

גלעד קריב: בתוך התכנית יש את הפירוט.

ינון אזולאי: בתוך התכנית יש לך את פרויקט לפיתוח.

ינון אזולאי: בכמה כסף הוא מתוקצב?

ינון אזולאי: אמרת מה הסכום שמתוקצב למתנדבים, בין 12 ל-13 מיליון שקלים ואתה מוסיף להם עוד 5.294 מיליון שקלים, כך שהסכום הכולל הוא 18 מיליון.

ינון אזולאי: שואל אותך חבר הכנסת כמה כסף יש לך בסעיף הזה של המחקר והפיתוח שנמצא תחת התכנית הזאת.

עופר כסיף: תודה ינון.

עופר כסיף: ייצגת אותי נאמנה.

סיון ינקוביץ: יש בערך 80, 100 מיליון שקלים לשנה.

ינון אזולאי: לשנה.

ינון אזולאי: אתה שומע?

ינון אזולאי: 100-80 מיליון שקלים לשנה.

סיון ינקוביץ: בתכנית הזאת.

ינון אזולאי: כן, של המחקר והפיתוח.

סיון ינקוביץ: יש עוד תכניות מחקר בחקלאות.

שלמה קרעי: מה זה התייקרויות בשכר?

שלמה קרעי: בתכנית שלפני כן.

שלמה קרעי: קושניר, לא הקפאנו את כל ההצמדות לשכר ב-2022-2021?

אלכס קושניר: זה תלוי.

אלכס קושניר: הקפאת כל מה שמוצמד לשכר הממוצע, לבכירים.

אלכס קושניר: זה מה שעשית.

שלמה קרעי: כמה זה ה-3 מיליון שקלים?

שלמה קרעי: ז\

שלמה קרעי: את אומרת, מה הן הוצאות השכר במשרד החקלאות לפני ההתייקרות הזאת?

גלעד קריב: ה-3 מיליון זה המקור התקציבי שמגיע מתוך תכנית שהיא רזרבה.

גלעד קריב: אין שם פעילות.

גלעד קריב: הכסף כרגע נמצא שם כי עוד לא יכולנו לתקצב אותו בבסיס כדי לבצע את הפעילות של סירוס ועיקור חתולים.

גלעד קריב: עכשיו, אחרי שיש חוות דעת משפטית, אנחנו בעצם מעבירים את הכסף מתכנית הרזרבה שיכולה לשמש לכלל התייקרויות אל הפעילות שנמצאת בתכנית 33-06-03.

שלמה קרעי: אני דיברתי על תכנית אחרת, אבל לא משנה.

שלמה קרעי: דיברתי על תכנית אחת.

שלמה קרעי: על ההתייקרויות בשכר.

גלעד קריב: בתכנית הזאת בעצם הכסף חונה ואנחנו מעבירים אותו לתכנית אחרת, לתכנית 33-06-03.

גלעד קריב: הכסף חונה שם באופן זמני.

ינון אזולאי: שאלתי כמה כסף יש בכל שנה לסירוס החתולים ועיקורם.

גלעד קריב: עניתי על זה.

גלעד קריב: יש בסך הכול 9 מיליון לכלבים וחתולים.

ינון אזולאי: בבסיס.

גלעד קריב: בבסיס, בכל שנה.

ינון אזולאי: מה קרה שצריך עוד 3 מיליון שקלים?

גלעד קריב: אלה הסכמים קואליציוניים.

ינון אזולאי: ב-2020 גמרו את הכסף הזה?

עופר כסיף: ינון, בשנת קורונה בעלי החיים היו סגורים בבית וזאת התוצאה.

סיון ינקוביץ: גם בשנת 2020 הייתה תוספת לתקציב הזה.

ינון אזולאי: הוא נוצל?

סיון ינקוביץ: כן.

סיון ינקוביץ: בכל שנה הצורך הוא הרבה יותר גדול .

סיון ינקוביץ: 4.5 ו-4.5, ביחד 9, הם קבועים בחוק והם מתוקצבים בבסיס התקציב.

סיון ינקוביץ: הצורך הוא יותר גדול.

סיון ינקוביץ: כך שככל שמצליחים להשיג לזה יותר תקציבים, מבצעים יותר.

ינון אזולאי: כמה כסף היה בתכנית 33-09-01 וכמה נשאר בה כרגע?

ינון אזולאי: אנחנו מדברים כאן על מפוני גוש קטיף.

גלעד קריב: לפני השינוי היה כ-81 מיליון ואחרי השינוי כ-36 מיליון.

ינון אזולאי: תסביר לי.

ינון אזולאי: התכנית הזאת היא עבור פיצוי למפוני גוש קטיף.

ינון אזולאי: מה קורה איתם?

שלמה קרעי: אנחנו אחרי כמעט 17 שנים.

ינון אזולאי: מה קורה מאז?

ינון אזולאי: עדיין לא סיימו לשלם להם?

ינון אזולאי: הם צריכים כל שנה לרדוף אחרי הכסף?

שלמה קרעי: כמה מפונים עדיין לא הגיעו לדירת קבע?

שלמה קרעי: יש לך מידע על זה?

שלמה קרעי: כמה באחוזים וכמה בערכים נומינליים.

גלעד קריב: אני אבדוק כמה מפונים עוד יש.

גלעד קריב: לגבי הביצוע, סיון, את רוצה להתייחס?

שלמה קרעי: מגורשים, יותר נכון.

עופר כסיף: דמגוג, יותר נכון.

ולדימיר בליאק: על ידי ממשלת הליכוד.

ולדימיר בליאק: מגורשים על ידי ממשלת הליכוד.

סיון ינקוביץ: הפיצוי של מפוני גוש קטיף הוא ממש בישורת האחרונה.

סיון ינקוביץ: זה הסיום של הסיום של הטיפול במפונים.

סיון ינקוביץ: את הנתון המדויק על אלה שטרם עברו, אנחנו נוכל להשלים בהמשך.

אלכס קושניר: אני מבקש להעביר את הנתון הזה לוועדה בכתב.

סיון ינקוביץ: אין בעיה.

סיון ינקוביץ: הארכות של התקציב שנעשות בבסיס התקציב הן על בסיס צפי שאנחנו עושים לגבי החלטות שנשארו בוועדת זכאות, תיקים שבטיפול.

סיון ינקוביץ: אנחנו צופים כמה החלטות עוד יתקבלו וכמה יתקדמו הפרויקטים של הסכמי ההעתקה של מבני ציבור ומוסדות ציבור.

סיון ינקוביץ: הגריעה היא כי ההתקדמות הייתה שונה מהצפי שלנו.

סיון ינקוביץ: ההחלטות של הוועדה היו טיפה שונות מהצפי שלנו ולא בסדרי גודל גדולים.

סיון ינקוביץ: נתונים לגבי מספר המפונים שעוד נדרשים לטיפול, אני אעביר לוועדה.

ינון אזולאי: יש מישהו שנמצא בהליך משפטי?

סיון ינקוביץ: הוועדה המיוחדת וועדת זכאות, זה סוג של הליך משפטי.

סיון ינקוביץ: אני אעביר את כל הנתונים.

ינון אזולאי: אני רוצה להבין.

ינון אזולאי: מתוך אלה שנמצאים בהליך משפטי, יש כאלה שלא תוכלו לדעת גם עכשיו עד שלא יסתיים ההליך המשפטי, דבר שיכול לקחת עוד כמה שנים.

אלכס קושניר: אנחנו רוצים לדעת את כל המיפוי.

ינון אזולאי: כולל הסטטוס, גם של מבני ציבור וגם של המתיישבים, עם הקרקעות שגם שם היה צריך להיות פיצוי על עצם החקלאות שלהם.

אלכס קושניר: אני רוצה לעבור להצבעה.

ינון אזולאי: רגע.

ינון אזולאי: מה קרה?

ינון אזולאי: אני רוצה לשאול עוד דבר.

ינון אזולאי: בחקלאות יש את הבעיה של מכסת הביצים.

ינון אזולאי: יש לכם מענה בתקציב או שאמורה להגיע פנייה כתוצאה מכל הסיפור של מכסות הביצים?

גלעד קריב: הנושא לא קשור לפנייה.

ינון אזולאי: אני שואל אם אתם אמורים להביא משהו.

גלעד קריב: בפניות האלו שמוגשות לוועדה, אין.

ינון אזולאי: לא אמורים להביא בימים הקרובים.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: אין משהו תקציבי.

גלעד קריב: מכסות ביצים זה משהו שהוא לא תקציבי באופן אחר.

מוסי רז: שאלה לגבי הפנייה הזאת ואם אין לכם תשובה, אני אשמח לקבל אותה בכתב.

מוסי רז: במצטבר, מאז 2005, מה הסכום שהוקצב לפיצוי המחולצים מעזה?

ינון אזולאי: המגורשים.

גלעד קריב: אני אבדוק ואתן תשובה.

אלכס קושניר: במסגרת אותה בקשה, באותו מסמך, אני מבקש להכניס את זה.

ינון אזולאי: התייעצות.

אלכס קושניר: התייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: נחזור בשעה 09:21 להצביע.

אלכס קושניר: אני מחדש את הישיבה.

אלכס קושניר: אני מעלה להצבעה את הפנייה של משרד החקלאות, מספר 172.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושרה

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

שלמה קרעי: רוויזיה.

ינון אזולאי: רוויזיה.

אלכס קושניר: יש רוויזיה.

אלכס קושניר: פנייה מספר 173 עד 178, חקלאות.

גלעד קריב: פנייה 33-00-7 נועדה לתקצב סכום של 3,300 אלפי שקלים עבור תמיכה בארגונים המפעילים מתנדבים בחקלאות לפי החלטת ממשלה 4047.

גלעד קריב: 9,500 אלפי שקלים בהרשאה להתחייב לתמיכה בפעילות חקלאית ימית לפי החלטת ממשלה 4662.

גלעד קריב: תקצוב של 20,000 אלפי שקלים בהוצאה מותנית בהכנסה בהתאמה עבור הכנסות להעתקת חוות צריפין, פרויקט מגורונים והכנסות שוטפות ממשרד החקלאות לפי ביצוע ותקצוב של 250 חודשי עבודה לפי הביצוע בפועל במינהל מחקר החקלאים.

אלכס קושניר: בבקשה, שאלות.

ינון אזולאי: קודם כל, אני אשאל שוב מאיזה כסף בתוך המשרד זה תוקצב כי אני רואה שזה כסף שנלקח מהרזרבה או מתכנית אחרת.

גלעד קריב: התקצוב כאן הוא של 3,300 אלפי שקלים והוא לתמיכה בארגונים המפעילים מתנדבים בחקלאות.

גלעד קריב: הכסף הה מגיע ממשרד השיכון בהתאם להחלטת ממשלה.

ינון אזולאי: אמרת שזה הולך למתנדבים בחקלאות?

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: קודם זה היה כסף קואליציוני מכוח ההסכמים, וכאן זה מכוח החלטת ממשלה 4047.

שלמה קרעי: זה מגיע ממשרד השיכון?

גלעד קריב: כן.

שלמה קרעי: משרד השיכון גמר לטפל בבעיות?

שלמה קרעי: דיור ציבורי, כולם בסדר?

שלמה קרעי: נותנים עכשיו לחקלאות משם?

גלעד קריב: כך קבעה החלטת ממשלה.

ינון אזולאי: משהו לא מסתדר לי.

ינון אזולאי: אני מסתכל בפנייה הקודמת ולא כתוב לי כאן שזה כסף קואליציוני.

ינון אזולאי: כששאלנו על כספים קואליציוניים, אמרתם לנו שזה רק על סירוס חתולים ועיקורם.

ינון אזולאי: עכשיו אתה אומר לי אותה פנייה.

ינון אזולאי: גם אם אתה מביא אותה פנייה לגבי המתנדבים, אתה מביא לי על תכניות אחרות או על משהו אחר - מילא.

ינון אזולאי: אבל אתה מביא לי כאן פניות לגבי כסף שהולך למתנדבים.

ינון אזולאי: אמרתם שיש כסף קואליציוני, סליחה, אבל למה לא להביא את זה באותה פנייה?

ינון אזולאי: מה הסיפור שלכם?

ינון אזולאי: שני הדברים הולכים לאותו נושא.

גלעד קריב: הפנייה של ההסכמים הקואליציוניים, הכנו אותה לבקשת הוועדה מיד אחרי שקיבלנו את חוות הדעת המשפטית.

גלעד קריב: כאן מדובר על פנייה של המשרד שהכנו לקראת סוף השנה שכוללת את כל השינויים שהמשרד צריך עד סוף השנה.

ינון אזולאי: בתכנית אחת, החלטת הממשלה, לאיזה שנים היא?

גלעד קריב: החלטת ממשלה בתכנית הראשונה?

ינון אזולאי: כן.

ינון אזולאי: תכנית אחת.

גלעד קריב: אתה מדבר על ה-9.5 מיליון שקלים?

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: הסכום הראשון הוא 3.3 מיליון, לא?

גלעד קריב: התכנית הראשונה היא 33-01-02, אנחנו מתקצבים שם 9.5 מיליון שקלים בהרשאה להתחייב.

ינון אזולאי: כן.

ינון אזולאי: אני מתכוון לסעיף הזה.

ינון אזולאי: זה בתכנית הראשונה, במספר 1 ו-2.

גלעד קריב: החלטת הממשלה נועדה לתמוך בעיר אילת.

גלעד קריב: בין היתר יש שם הקצאה של 24 מיליון שקליפ לתמיכה בפרויקט בחקלאות ימית.

גלעד קריב: ההחלטה היא לשנים 2021-2019.

ינון אזולאי: כלומר, השנה זה אמור להסתיים.

גלעד קריב: כן.

ינון אזולאי: כמה היה סך כל ההחלטה?

גלעד קריב: כל ההחלטה על אילת או ספציפית על הפרויקט?

ינון אזולאי: ספציפית על הפרויקט.

גלעד קריב: 24 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: ומתוך זה אתם צריכים עכשיו 9.5 מיליון?

גלעד קריב: כן.

ינון אזולאי: כלומר, זאת החלטה שזאת השנה השלישית שלה.

גלעד קריב: כן.

ינון אזולאי: בשנתיים הקודמות הכול נוצל?

גלעד קריב: זאת הרשאה להתחייב.

גלעד קריב: אנחנו נוקטים את ההרשאה והביצוע מזומן יגיע בשנים הבאות.

ינון אזולאי: מה זה בשנים הבאות?

ינון אזולאי: אתה כבר יודע שבשנה הבאה אתה צריך?

אלכס קושניר: זאת הרשאה להתחייב.

ינון אזולאי: הוא אומר שזה יהיה בשנים הקרובות.

ינון אזולאי: למה לא בשנה הקרובה?

ינון אזולאי: אם יש לך החלטת ממשלה לשלוש שנים ויש לך את הפרויקט, אני שואל האם אתם יודעים מה היעדים של הפרויקט שהסתיים.

ינון אזולאי: אני ארחיב את השאלה.

ינון אזולאי: כלומר, גם עכשיו מה שאתה אומר, מה שהעברתם עד עכשיו, ה-19 מיליון, הסכום הזה לא נוצל עד תום וייקח כמה שנים עד שזה יסתיים.

גלעד קריב: בעצם הפרויקט הזה – וסיון יכולה להרחיב – הוא פרויקט מאוד מאוד גדול שכולל תשתיות.

ינון אזולאי: סיון, מה זה הפרויקט הזה?

סיון ינקוביץ: זה פרויקט של פיתוח מחקרי של דגיגי טונה במטרה שיהיה אחר כך אפשר לפתח כאן חוות לגידול דגיגי טונה לייצוא.

סיון ינקוביץ: זה פרויקט מחקרי מאוד גדול והכסף הגדול כאן הוא כסף שנדרש לתשתיות, להקמת הכלובים, המכלים, הצינורות.

ינון אזולאי: היום באילת יש חוות של דגים?

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שפינו אותם.

סיון ינקוביץ: יש מכון מחקר.

ינון אזולאי: פינו את חוות הדגים.

סיון ינקוביץ: נכון.

סיון ינקוביץ: לא מדובר כרגע בכלובים בתוך הים אלא בינתיים זה מנוהל במרכז למחקר חקלאות ימית, צפונית לעיר אילת.

סיון ינקוביץ: בהמשך ידובר על גידול כלובים בתוך הים.

ינון אזולאי: על זה אני רוצה לשאול אותך.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שלפני מספר שנם – לא זוכר אם ארבע, חמש או שש שנים, את בטח יודעת יותר טוב ממני – היה על זה רעש גדול בגין פינוי כל כלובי הדגים.

ינון אזולאי: עכשיו אתם באים ומשקיעים המון כסף.

ינון אזולאי: אנחנו משקיעים כאן כמה עשרות מיליוני שקלים, כמעט 30 מיליוני שקלים.

ינון אזולאי: 28.5 מיליון שקלים אנחנו משקיעים עבור כלובים ששוב רוצים להקים.

אלכס קושניר: אבל לא עושים אותם בים.

ינון אזולאי: היא אומרת שבסופו של דבר זה יגיע גם לשם.

ינון אזולאי: עושים את המחקר כדי להביא אותם לים.

ינון אזולאי: פינית מהים ועכשיו אתה הולך להחזיר אותם לים?

סיון ינקוביץ: זה רק גידול של הדגיגים.

סיון ינקוביץ: הרעיון הוא שמדנת ישראל תייצא את הדגיגים כשהם קטנים.

סיון ינקוביץ: הפיטום שלהם והגידול שלהם אמור להיעשות בחוץ לארץ כאשר המטרה היא שהמדינה תקבל את הרווח מזה שהיא מייצאת את הדגיגים כשהם עוד קטנים.

ינון אזולאי: אלה לא יהיו כלובים בתוך הים כפי שהיה קודם לכן?

סיון ינקוביץ: עדיין יש התלבטות האם הכלובים יוקמו בים התיכון או בים סוף.

ינון אזולאי: כלומר, אנחנו הולכים להשקיע כסף במקום שסגרנו כלובים ויכול להיות שבעוד כמה שנים אנחנו נגיד שעשינו את המחקר ועוד פעם זרקנו כסף.

ינון אזולאי: יכול להיות שזאת שיטה במדינה.

אלכס קושניר: השאלה הבאה.

ינון אזולאי: מה זה יער אודם?

ינון אזולאי: מה הפרויקט הזה?

ינון אזולאי: למה הוא שם?

סיון ינקוביץ: יער אודם הוא יער בצפון רמת הגולן שיש בו רעייה של פרות ורוצים להסדיר את שטחי הרעייה שם.

ינון אזולאי: שטחי המרעה.

סיון ינקוביץ: שוקתות, גדרות.

ינון אזולאי: למי זה שייך כיום?

ינון אזולאי: זה של קרן קיימת לישראל?

סיון ינקוביץ: הפרויקט הוא במימון רמ"י.

עופר כסיף: זה פרויקט הסבת מגורונים?

עופר כסיף: זה אותו דבר?

סיון ינקוביץ: לא.

סיון ינקוביץ: אלה שני דברים שונים.

עופר כסיף: אחרי שתסיים, גם לי יש שאלה על זה.

ינון אזולאי: אני עובר לתכנית אחרת.

ינון אזולאי: אם יש לכם שאלות לתכנית הזאת.

שלמה קרעי: החלטת הממשלה היא משנת 2018.

שלמה קרעי: התוקף שלה הוא מ-2019, 2020, 2021 ו-2022.

שלמה קרעי: למה זה לא בתוך התקציב?

ינון אזולאי: בלי 2022.

ינון אזולאי: רק עד 2021.

שלמה קרעי: לא, יש כאן עד 2022.

שלמה קרעי: בהחלטת ממשלה יש עד 2022.

שלמה קרעי: למה אנחנו צריכים להידרש לזה כאן כשאתם יודעים מראש שזה מה שצריך לעשות?

אלכס קושניר: אבל הם לא יודעים מראש.

אלכס קושניר: זה לפי התקדמות הפרויקטים ואז ההרשאה להתחייב הופכת להיות מזומן.

שלמה קרעי: זה בדיוק לפי החלטת ממשלה.

שלמה קרעי: יש כאן החלטת ממשלה מ-2018 ומקצים 13.2 מיליון שקלים.

אלכס קושניר: על מה אתה מדבר עכשיו?

שלמה קרעי: 13.2 מיליון שקלים בהמשך הקובץ.

שלמה קרעי: יש כאן תמיכה בקבוצות מתנדבים.

ינון אזולאי: אתה שואל על הקודם.

אלכס קושניר: על זה כבר דיברנו.

אלכס קושניר: אי אפשר כל פעם לחזור אחורה.

אלכס קושניר: כבר עברנו לתכנית אחרת.

עופר כסיף: אני רוצה לשאול מה הכוונה בתקצוב 4,000 אלפי שקלים לטובת פרויקט הצבת מגורונים ברמת הגולן במימון קק"ל על פי התקדמות בביצוע בפועל.

עופר כסיף: מה הם המגורונים האלה?

עופר כסיף: איפה בגולן?

עופר כסיף: לטובת מה?

עופר כסיף: מה החלוקה מול קק"ל?

עופר כסיף: על מה מדובר?

שלמה קרעי: אלכס, אני באותו קובץ.

אלכס קושניר: כן, אבל ינון כבר שאל את השאלה וקיבל תשובה על החלטת הממשלה.

שלמה קרעי: תשובה על אותה שאלה?

ינון אזולאי: לא, על אותה שאלה.

ינון אזולאי: לא שאלתי את אותה שאלה.

אלכס קושניר: שאלה דומה מאוד.

שלמה קרעי: מה התשובה הדומה מאוד לשאלה שלי, אדוני היושב ראש?

אלכס קושניר: צריך ללכת אחורה בפרוטוקול.

ינון אזולאי: הוא לא רוצה הצמדה.

ינון אזולאי: הוא לא מבקש הצמדה.

אלכס קושניר: תשובה לחבר הכנסת עופר כסיף.

סיון ינקוביץ: קק"ל התחייבה בהסכם עם המדינה לממן ב-30 מיליון שקלים הצבת מגורונים ב-27 יישובים חקלאיים בתחום המועצה האזורית גולן.

סיון ינקוביץ: אין לי כאן כרגע את רשימת היישובים אבל אני יכולה לשלוח אותה.

עופר כסיף: בקיצור, עיבוי התנחלויות.

עופר כסיף: הבנתי.

מיכל שיר סגמן: הגולן זה התנחלויות?

עופר כסיף: כן.

ינון אזולאי: אלה מתיישבים.

עופר כסיף: שטח כבוש.

עופר כסיף: מתיישבים כמו קולוניאליסטים.

ינון אזולאי: לא.

שלמה קרעי: זה מה שסיעת רע"מ רוצה.

אלכס קושניר: עופר כסיף, קריאה ראשונה.

עופר כסיף: לכלכת.

אלכס קושניר: אני לא מוכן לזה.

אלכס קושניר: אנחנו בדיון מקצועי.

עופר כסיף: אתה קורא לי ולא להם?

אלכס קושניר: גם היא תקבל אחר כך אם תהיה עוד הערה.

עופר כסיף: א תגיד לאף אחד.

עופר כסיף: אני לא אומר שתגיד גם לה.

אלכס קושניר: אני רוצה לעבור להצבעה.

ינון אזולאי: רגע.

ינון אזולאי: אמרתי לך, יש תכנית מספר 2.

אלכס קושניר: בבקשה.

אלכס קושניר: אני רוצה שתתקדם בתכנית.

ינון אזולאי: תכנית מספר 2330202.

ינון אזולאי: אני רואה כאן 250 חודשי עבודה.

ינון אזולאי: אלה לא עובדים קבועים.

ינון אזולאי: תני לי הסבר מי העובדים האלה.

סיון ינקוביץ: מינהל המחקר החקלאי, מכון וולקני, כחלק מהאחריות המחקרית שלו מגייס תקציבי מחקר מקרנו חיצוניות למדינה.

סיון ינקוביץ: כשהוא מגייס תקציב מחקר, חלק מהתקציב נועד גם להעסקת מהנדסים ועוזרי מחקר שמועסקים רק לתקופת המחקר.

ינון אזולאי: לתקופה קצרה.

סיון ינקוביץ: הם על חוזים זמניים לאורך תקופת המחקר.

שלמה קרעי: התקציב הזה לא קשור אליהם.

שלמה קרעי: אנחנו לא צריכים להקצות להם תקציב מכאן.

שלמה קרעי: כתוב כאן שלא נדרשת תוספת תקציב עבור המשרד.

סיון ינקוביץ: נכון כי התקציב הכספי ממומן על ידי קרנות המחקר אבל צריך את מסגרות ההעסקה, את התקציב הכמותי של חודשי ההעסקה.

ינון אזולאי: מה זה המותנה בהכנסה?

ינון אזולאי: הכנסה של המחקר שלהם?

סיון ינקוביץ: קרנות.

סיון ינקוביץ: כן.

סיון ינקוביץ: ה-גרנטים של המחקר.

ינון אזולאי: במגורונים איזה הוצאה מותנת בהכנסה יש לכם או שם אין?

סיון ינקוביץ: ההכנסה היא מקק"ל.

סיון ינקוביץ: קק"ל מממנת את הפרויקט.

ינון אזולאי: הם מעבירים לכם כסף על המגורונים שאתם בפועל שמים אותם?

סיון ינקוביץ: כן.

ינון אזולאי: אתם במשרד משתמשים במערכת שיתופית.

ינון אזולאי: איזה כספים עוברים במערכת הזאת?

סיון ינקוביץ: אתה מדבר על העברות בין-משרדיות?

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: אני מדבר על המערכת השיתופית.

ינון אזולאי: תן לה לענות.

ינון אזולאי: זה חוצפה מה שהוא עושה.

ינון אזולאי: אני יודע בדיוק מה הוא אומר לה.

סיון ינקוביץ: אתה מתכוון למערכת העברות הבין-משרדיות?

ינון אזולאי: לא בין גגות.

ינון אזולאי: מערכת שיתופית.

גלעד קריב: מערכת השתתפויות.

גלעד קריב: זאת בעצם מערכת של העברות.

גלעד קריב: זה לא קשור לפנייה הזאת.

ינון אזולאי: אל תנסו להתחמק מהשאלה.

אלכס קושניר: רגע, ינון, אנחנו ביקשנו מהם תשובה.

ינון אזולאי: אתה יודע מי יכול לענות לנו על זה?

ינון אזולאי: תקציבנים במשרד.

אלכס קושניר: אנחנו ביקשנו את זה ממשרד האוצר.

ינון אזולאי: ואיפה זה?

אלכס קושניר: הם אמרו לך מה הם צריכים לעשות.

אלכס קושניר: אסף, בדקתם?

אסף וקסלר: זה עדיין בבדיקה משפטית.

אסף וקסלר: אחר כך נעביר את זה.

אלכס קושניר: אני רוצה לשמוע היום את היועץ המשפטי של המשרד שמתייחס לזה.

אלכס קושניר: בבקשה, במהלך הדיון.

ינון אזולאי: התייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: התייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: אנחנו חוזרים בשעה 09:39.

ינון אזולאי: רק שתבין באיזו מאפיה הם עובדים.

אלכס קושניר: אני מחדש את הדיון.

אלכס קושניר: פנייה מספר 179, 185, 188, משרד לנגב וגליל תעלה היום בהסכמת האופוזיציה.

אלכס קושניר: צריך אישור של כל האופוזיציה.

שלמה קרעי: האופוזיציה עושה לך כאן חיים קלים, אם יש לך זמן להוסיף עוד דברים שלא תכננת.

אלכס קושניר: אני לא יודע אם אני אספיק.

אלכס קושניר: אני הולך לפי סדר היום.

אלכס קושניר: בסוף צריך להכין את המשרדים.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על משרד החקלאות, פנייה מספר 173 עד 178.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושרה

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

ינון אזולאי: רוויזיה.

אלכס קושניר: יש רוויזיה.

אלכס קושניר: פנייה מספר 95-94, רשות לניצולי שואה.

אסף דוברוביצר: בוקר טוב.

אסף דוברוביצר: רפרנט רווחה וניצולי שואה, אגף התקציבים.

אסף דוברוביצר: הבקשה התקציבית נועדה לתקצוב סך של 69 מיליון ו-132 אלפי שקלים במזומן, ומיליון ו-206 אלפי שקלים בהוצאה מותנית בהכנסה עבור קצבאות ומענקים לניצולי שואה בהתאם לביצוע בשנת 2021.

אסף דוברוביצר: עיקרי הפנייה התקציבית בחלוקה לתכניות: תכנית תגמולים ישירים – 25-02-01 – התכנית כוללת את כל מערך התגמולים והמענקים לניצולי שואה ומענקים שנתיים ותגמולים חודשיים.

אסף דוברוביצר: מטרת השינוי – תקצוב סך של 164 מיליון ו-591 אלפי שקלים עבור קצבאות ומענקים לניצולי שואה, לניצולי הזכאים לקצבה חודשית בהתאם לביצוע בפועל בשנת 2021.

ינון אזולאי: כל פנייה של שורדי השואה, זו פנייה מבורכת.

ינון אזולאי: על איזה קצבאות ומענקים אנחנו מדברים?

אסף דוברוביצר: אנחנו מדברים על הקצבאות החודשיות שניתנות לניצולי שואה זכאים על פי חוק נכי רדיפות הנאצים וחוק ההטבות.

ינון אזולאי: כמה בסך הכול יש בתקציב הזה?

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שלאחרונה – קיבלנו פניות - יש אנשים שלא מצליחים לקבל את המגיע להם.

ינון אזולאי: זה עלה כמה דיונים בדיוני הוועדה בשנה ובשנתיים האחרונות.

ינון אזולאי: השאלה מה אתם עושים כדי שהכסף הזה באמת ינוצל במלואו.

ינון אזולאי: גם תגיד לנו כמה כסף צריך להיות מנוצל ולא נוצל בהעברת לאותם שורדי שואה.

אסף דוברוביצר: אני אשמח לשמוע בפירוט יותר איזה העברות לא מועברות.

ינון אזולאי: אני מדבר ספציפית על אותם אנשים שהם שורדי שואה.

אסף דוברוביצר: תכף יעלה ב-זום אופיר שהוא התקציבן הרשות ואולי הוא ידע להרחיב יותר בנוגע לשאלה.

אסף דוברוביצר: מועברים 4 מיליארד ו-103 מיליון ו-436 אלף שקלים.

ינון אזולאי: זה יותר מאשר בשנה שעברה?

אסף דוברוביצר: התקציב המאושר של הרשות בשנה שעבר היה 5 מיליארד ו-607 מיליון והשנה התקציב הוא 5 מיליארד ו-561 מיליון, לאור הירידה הדמוגרפית שלצערנו קורית בקרב ניצולי השואה.

אסף דוברוביצר: אצל ניצולי השואה, על אף שהמגמות הדמוגרפיות באוכלוסייה יורדות, התקציב לא יורד כי יש הרחבת זכאויות.

ינון אזולאי: בסעיף הספציפי הזה עליו דיברנו, שם יש את המענקים, אתה אומר שהסכום שם הוא 4 מיליארד ומשהו שקלים?

אסף דוברוביצר: כן.

ינון אזולאי: כלומר, רוב התקציב הוא עבור המענקים.

אסף דוברוביצר: הרוב המשמעותי של התקציב הוא קצבאות.

ינון אזולאי: היו דיונים בוועדה ואנחנו יודעים שעושים את הכול על מנת להגיע שורדי שואה שלצערנו הולכים ומתמעטים.

אסף דוברוביצר: אני מציע שאופיר יעלה ב-זום ויספר על התכניות של הרשות להרחבת זכאויות.

שלמה קרעי: מה הפער בין השינוי בתקציב של 69 מיליון למה שנדרש, שזה 164 מיליון?

אסף דוברוביצר: חלק מהפער הוא גם העברה בין תכניות בתוך תקציב הרשות בהתאם לביצוע.

אופיר להב: אני אתייחס לשאלה בנוגע למיצוי זכויות.

אופיר להב: אם יש בקשות שמגיעות לוועדה לגבי אי מיצוי זכויות, אנחנו כמובן נשמח לקבל אותן.

אופיר להב: הרשות פועלת באופן אקטיבי במשך שנים על מנת להגיע לכל הניצולים, לכל מי שזכאי.

אופיר להב: בשלוש השנים האחרונות עשינו למעלה מ-70 אלף ביקורי בית כדי להגיע לכל מי שחשבנו שיכול להיות זכאי.

אופיר להב: עשינו הצלבות עם משרד הפנים, עם ביטוח לאומי ואנחנו עובדים גם בשיתוף עם קופות החולים על מנת באמת להגיע לכל אחד ואחד מהם.

אופיר להב: אם יש מקרה שהוועדה או אחד מחברי הוועדה שומע עליו, אנחנו נשמח לטפל בזה.

ינון אזולאי: קודם כל, תודה רבה.

ינון אזולאי: זה דבר מבורך לעשות פניות יזומות לאותם אנשים.

ינון אזולאי: הערה וקחו את זה לתשומת לבכם.

ינון אזולאי: אני מאמין שאתם בתוך זה אבל הערנו בשבוע שעבר וחשוב שתדעו שיש את שורדי השואה – בשבוע שעבר ראינו כתבה על כך בערוץ 12 – שאפילו מזגן לחימום אין להם.

ינון אזולאי: כמו שאתה אומר, ערכתם 70 אלף ביקורי בית.

ינון אזולאי: צריך לבדוק שהם חיים בתנאים טובים כי אם לאותה אחת עדיין אין מזגן – ואגב, היא הייתה עובדת כנסת – זה לא העיקר להגיע אליה, שזה דבר מבורך, אלא צריך לדאוג לה שגם תחיה בבית בצורה נאותה ובצורה מכובדת.

ינון אזולאי: מגיע להם לחיות כך אפילו יותר מאשר לנו כי אלה אותם אלה שעברו את השואה שאנחנו עפר לרגליהם.

נירה שפק: זה נבלע במה שינון אמר, אבל כל פעם אני מתעקשת על זה.

נירה שפק: שורדי השואה ממש לא אוהבים שקוראים לה ניצולי השואה.

נירה שפק: אני רואה גם את הסמל.

נירה שפק: יכול להיות שזה מבחינה משפטית כתוב כניצולי שואה, אבל הם שורדי שואה ואני חושבת שאנחנו צריכים לכבד את זה, בטח כאן.

נירה שפק: זאת ההערה הכללית שלי.

נירה שפק: דבר שני.

נירה שפק: רציתי לדעת בהקשר של מוכנות לחירום האם יש תכנית - מתן מענה כפי שמתחייב לכל גוף, מענה לחירום - מתוקצב.

נירה שפק: בתקופת הקורונה, שהיא אחד ממצבי החירום, האם הייתה עלייה במספר הפניות של שורדי שואה והאם זה תוקצב בהתאמה כי אנחנו עדיין באותה תקופה?

אופיר להב: נוגע לקורונה.

אופיר להב: הרשות פעלה באופן אקטיבי עוד לפני הסגר הראשון, על מנת להרחיב את כל מערך הבריאות הנפשית שלנו.

אופיר להב: אפשרנו טיפולים נפשיים גם מרחוק, ב-זום, בטלפון, משהו שבשגרה לא היינו רוצים לאפשר.

נירה שפק: שורדי שואה יכולים לעשות זאת?

אופיר להב: בשיחות טלפון וב-זום.

אופיר להב: כן.

אופיר להב: הם יכולים.

אופיר להב: העמותות אתן אנחנו פועלים, יש לנו שתי עמותות שפועלות כספקיות של הטיפולים הנפשיים והן היו ערוכות לכך וכמובן סייעו לניצולים לעשות את ההתאמות שקשורות לכל מה שקשור לכך.

אופיר להב: הנושא הזה תוקצב.

אופיר להב: בהקשר נוסף של הקורונה, לקחנו חלק בשיחות טלפון שנעשו.

אופיר להב: עשינו קרוב ל-70 אלף שיחות טלפון על מנת לעמוד על הצרכים.

ינון אזולאי: קודם אמרת ביקורי בית.

אופיר להב: גם וגם.

אופיר להב: אלה שני דברים שונים.

אופיר להב: יש לנו 70 אלף ביקורי בית שעשינו בשלוש השנים האחרונות ויש לנו 70-60 אלף שיחות טלפון שעשינו בשנה וחצי האחרונות במסגרת פרויקט מגן זהב שחולק בינינו לבין המשרד לשוויון חברתי ומשרד הרווחה.

אופיר להב: הפעלנו מערך שלם שגם עונה על הצרכים שעלו.

אלכס קושניר: תודה רבה.

שלמה קרעי: יש לי עוד שאלה.

שלמה קרעי: מה זה תכנית 250-202 בתוך הרשות ממנה נגרעים 95 מיליון שקלים?

אסף דוברוביצר: התכנית הזאת היא תכנית שנקראת טיפול רפואי.

אסף דוברוביצר: היא מעניקה סיוע בטיפולים רפואיים וגם סיוע בתרופות.

שלמה קרעי: אלה תרופות חינם שהם מקבלים?

אסף דוברוביצר: כן.

אסף דוברוביצר: תרופות חינם.

אסף דוברוביצר: בשנת 2022, בתקציב 2022, כחלק מהבשורות בתקציב, אנחנו גם מגדילים גם לנכי מלחמה שעד היום לא קיבלו.

אסף דוברוביצר: בהתאם לביצוע, בהתאם לצורך ולניצול הזכאות, הכסף מועבר משם.

שלמה קרעי: אתה טוען שבעצם ניצולי שואה לא היו זקוקים לטיפול הרפואי, לתקציב הזה של הטיפול הרפואי ולכן נשאר העודף?

אסף דוברוביצר: לא.

אסף דוברוביצר: אני טוען שכלל ניצולי השואה קיבלו את כל הזכאויות המגיעות להם מכוח חוק ובהתאם לביצוע בתכנית הועבר לתכנית של תגמולים.

אלכס קושניר: אני רוצה להצביע.

אלכס קושניר: נחזור בשעה 09:53.

אסף וקסלר: אותם 4 מיליארד שהוא דיבר עליהם, ביוני, בהתאם לתחזית ביצוע בכל אחת מהתוכניות.

אסף וקסלר: בפועל היום אנחנו יודעים מה היה הביצוע ומה צפוי להיות הביצוע של חודש ספטמבר ובהתאם לזה אנחנו עושים את ההתאמות בין התכניות.

אסף וקסלר: במקום שאנחנו רואים שיש תת ביצוע, כלומר, באו פחות דרישות, אנחנו מוסיפים את זה - - -

שלמה קרעי: את החשבונאות הטכנית אני מבין.

אסף וקסלר: זאת חשבונאות טכנית?

שלמה קרעי: אני שואל איך זה שטכנית נשארו 100 מיליון שקלים שלא נוצלו.

שלמה קרעי: את החשבונאות שלך אני מבין.

שלמה קרעי: אני שואל מהותית איך זה שנשארה יתרה של 100 מיליון שקלים בשירותים רפואיים.

אסף וקסלר: בתוך 4 מיליארד, זה יחסית סכום - - -

שלמה קרעי: לא, זה לא 4 מיליארד שקלים בתכנית של השירותים הרפואיים.

אסף וקסלר: נכון.

שלמה קרעי: התכנית של השירותים הרפואיים היא 1.4 מיליארד שקלים.

שלמה קרעי: מתוכה הורדת 100 מיליון שקלים.

אסף וקסלר: כנראה שביוני הייתה טעות בתחזית.

אסף וקסלר: זה מה שנוצל היום בפועל.

אסף וקסלר: בהתאם לביצוע בפועל מסיטים.

אלכס קושניר: אני מחדש את הישיבה.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על פנייה מספר 95-94, הרשות לניצולי שואה.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

ינון אזולאי: בעד.

ינון אזולאי: אושרה

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

ינון אזולאי: אין רוויזיה.

אלכס קושניר: פנייה מספר 141 ו-142, רשויות הפיקוח.

טל ישראלי: בוקר טוב.

טל ישראלי: אגף התקציבים.

טל ישראלי: הפנייה נועדה לתקצב סך של 53 מיליוני שקלים במזומן וסך של 45 מיליוני שקלים בהרשאה להתחייב עבור פרויקטים לשילוב ולפיתוח תשתיות של החברה הבדואית בנגב.

טל ישראלי: אני אפרט את עיקרי הפנייה וחלוקה לתכניות.

טל ישראלי: תכנית הרשות לפיתוח והתיישבות הבדואים בנגב, 54-40-01, העברת סך של 28 מיליוני שקלים בהוצאה וסך של 27 מיליוני שקלים בהרשאה להתחייב על פי הפירוט שלהלן: סך של 17 מיליוני שקלים בהרשאה להתחייב עבור פיתוח תשתיות מים בהתאם לסעיף 10(א) להחלטת הממשלה מספר 2397 מיום 12 בפברואר 2017 שעניינה תכנית לפיתוח כלכלי וחברתי בקרב האוכלוסייה הבדואית בנגב.

טל ישראלי: סך של 10 מיליוני שקלים בהרשאה להתחייב עבור פיתוח גשר נחל חברון במימון משרד התחבורה.

טל ישראלי: סך של 6 מיליוני שקלים בהוצאה עבור סלילת דרכים למוסדות חינוך ביישובי הבדואים בהתאם להחלטת הממשלה 2397.

אחמד טיבי: ההחלטות האלה הן מהעבר.

אחמד טיבי: מ-2017.

טל ישראלי: נכון.

טל ישראלי: זאת החלטה 2397 שהתקבלה בפברואר 2017.

טל ישראלי: סך של 3.3 מיליוני שקלים בהוצאה עבור פיתוח שכונת המגורים החדשה למפוני דהנייה בהתאם לסעיף 7(א) בהחלטת הממשלה 2472 מיום 5 במארס 2017 שעניינה פתרון קבע למפוני דהנייה והסדרת מעמדם.

טל ישראלי: נעבור לתכנית היחידה לשילוב האוכלוסייה הבדואית בנגב.

טל ישראלי: 54-40-02.

טל ישראלי: העברת סך של 25.8 מיליוני שקלים בהוצאה וסך של 18 מיליוני שקלים בהרשאה להתחייב בהתאם להחלטת הממשלה מספר 2397 מ-12 בפברואר2017 שעניינה תכנית לפיתוח כלכלי חברתי בקרב האוכלוסייה הבדואית בנגב.

טל ישראלי: הפירוט של הסכומים שאנחנו מעבירים: סך של 15 מיליוני שקלים בהרשאה עבור פיתוח תשתיות על למיזם חינוכי כוכבי המדבר.

טל ישראלי: סך של 3 מיליוני שקלים בהרשאה עבור פרויקט לשילוב האוכלוסייה הבדואית בשירות המדינה.

טל ישראלי: סך של 2.3 מיליוני שקלים בהוצאה עבור מג'לס, פרויקט להקמת מערך מגשרים קהילתיים בשיתוף עם משרד הרווחה והמשרד לביטחון פני שנועד להסמיך גורמים בכירים בקהילה לפתרון סכסוכים.

טל ישראלי: סך של 4.5 מיליוני שקלים בהוצאה עבור מיזמי חינוך בלתי פורמלי.

טל ישראלי: נמצאים אתנו תקציבנית הרשות הבדואית ז'נט רפאלי וגלעד שור תקציבן של היחידה לפיתוח.

ינון אזולאי: מאיפה מועבר הכסף הזה?

טל ישראלי: ממקורות החלטת הממשלה 2397.

ינון אזולאי: אבל הוא מגיע מאיזשהו מקום.

ינון אזולאי: לקחתם את זה מסעיף מסוים?

ינון אזולאי: לקחתם את זה מתכנית אחרת?

טל ישראלי: זה נמצא.

טל ישראלי: [

ינון אזולאי: כלומר, לא לקחתם ממקום אחר בסדר.

ינון אזולאי: בתכנית 54-001, כמה התקציב של התכנית הזאת ועבור ה?

ינון אזולאי: כתבתם שבתכנית הזאת מתוקצבת פעילות הרשות לפיתוח התיישבות הבדואית בנגב.

טל ישראלי: כפי שפירטתי, העברנו סך של 28 מיליוני שקלים בהוצאה וסך של 27 מיליוני שקלים בהרשאה להתחייב.

קריאה: למה זה לא רשום?

ינון אזולאי: בדרך כלל זה רשום.

ינון אזולאי: .

ינון אזולאי: יכול להיות שזאת טעות סופר.

ינון אזולאי: פה זה לא היה רשום.

ינון אזולאי: בתכנית 54-40-02, 17 מיליון שקלים עבור תשתיות מים.

ינון אזולאי: ראיתי בדברי ההסבר בהרחבה שזה לבתי ספר.

ינון אזולאי: נכון?

טל ישראלי: לא.

טל ישראלי: יש שני נושאים שונים.

טל ישראלי: סך של 17 מיליוני שקלים לתשתיות מים ובמועצות האזוריות הבדואיות.

טל ישראלי: ז'נט יכולה להרחיב על זה.

טל ישראלי: בנוסף לכך יש 15 מיליוני שקלים לתשתיות על עבור מיזם החינוך כוכבי המדבר.

ינון אזולאי: על כוכבי המדבר אני אשאל אותך אחר כך.

ינון אזולאי: אני רוצה לדעת על התכנית הזאת של המים, באיזה רשויות בדואיות בנגב זה קיים.

ינון אזולאי: אם אפשר לתת לי הסבר.

ינון אזולאי: ולומר לי האם זה רק ברהט או בשגב שלום, במקומות המיושבים.

ינון אזולאי: השאלה אם גם יש למשל באל קסום ובנווה מדבר, שהם בעצם הולכים לפזורה.

ינון אזולאי: יש בתי ספר שנבנו בפזורה לשם מביאים את הילדים.

ינון אזולאי: אנחנו גם יודעים שהעלות לפעמים כרוכה במאות אלפי שקלים ואני מבקש לדעת האם הפרויקט הזה הוא גם לנווה מדבר ואל קסום או רק ליישובים הקיימים והמוכרים.

טל ישראלי: נווה מדבר ואל קסום, אלה מועצות אזוריות.

ינון אזולאי: אמרתי.

ינון אזולאי: מועצות אזוריות אבל הן נותנות שירות גם לפזורה.

ינון אזולאי: כדי להגיע מהפזורה עצמה, מי שנמצא בפזורה של עטאש, הוא לא מגיע בדקה.

ינון אזולאי: אנחנו מכירים את הדרכים שם.

ינון אזולאי: הייתי שם ימים שלמים.

ינון אזולאי: אני שואל האם שם כן דואגים לתשתיות האלה שיגיעו כי כרגע אין להם שם תשתיות.

אחמד טיבי: שאלה נוספת.

אחמד טיבי: סעיף 6.

אחמד טיבי: מה זה פתרון קבע למפוני דהנייה בהסדרת מעמדם?

טל ישראלי: החלטת הממשלה 2472 קבעה סעיפים שונים שקבעו פתרון קבע למפוני דהנייה.

ינון אזולאי: מה זה מפוני דהנייה?

טל ישראלי: תקציבנית רשות הבדואים איתנו והיא יכולה להרחיב על התכנית.

שלמה קרעי: יש לי עוד שאלה לגבי סלילת הכבישים.

שלמה קרעי: בג"ץ קבע לשים מבנים זמניים למוסדות חינוך עד שתוסדר הפזורה הבדואית ואתם עכשיו הופכים את הזמני הזה לקבוע, לסלול כבישים בתוך מקום שאנחנו רוצים להסדיר אותו, לא להסדיר אותו במקומו אלא לכנס את הפזורה לתוך יישובים מוסדרים.

שלמה קרעי: זה הזוי הדבר הזה.

שלמה קרעי: לסלול כבישים במקומות שאנחנו רוצים להסדיר ולפנות חלק מהם?

טל ישראלי: אני אשמח שז'נט נרחיב.

טל ישראלי: אני פחות מכירה את הפרטים.

ז'נט רפאלי: אני מנהלת התקציבים ברשות.

ז'נט רפאלי: אני רוצה להתייחס לחלק מהשאלות שעלו כאן.

ז'נט רפאלי: לגבי השאלה הראשונה שעלתה כאן בנושא בריכות המים.

ז'נט רפאלי: ספציפית כרגע אנחנו מדברים על לקיע ועל חורה.

ינון אזולאי: שהם יישובים מוכרים.

ינון אזולאי: אלה המועצות המוכרות עם היישובים בפנים.

ינון אזולאי: זה לא לפזורה.

ינון אזולאי: זה נטו לאותו ישוב.

ינון אזולאי: לפזורה עדיין אין לכם מענה.

ז'נט רפאלי: צריך לספק שירות נאות לתושבים.

ז'נט רפאלי: צריך להגיע למצב של לחץ מים מסוים.

ז'נט רפאלי: זה מצריך מאיתנו לבנות בריכות מים ותשתיות.

ז'נט רפאלי: העלות של 17 מיליון שקלים שאנחנו מבקשים כאן, זה כמובן חלק יחסי מתוך כל העלויות כי זה יכול להסתכם בסכום גבוה יותר.

ז'נט רפאלי: כרגע אנחנו מדברים רק על שני הישובים האלה, לקיע וחורה.

ז'נט רפאלי: לגבי מפוני דהנייה, נושא שעלה כאן.

ז'נט רפאלי: יש כ-90 משפחות, אולי קצת יותר, שמצטרפות לעוד משפחות ואנחנו בעצם בונים להם שכונה.

ז'נט רפאלי: זה על פי החלטת ממשלה ואנחנו מחויבים לעשות זאת.

ינון אזולאי: מתי הם פונו?

ז'נט רפאלי: מדובר בתושבים שיושבים בשטח מסוים.

ז'נט רפאלי: זה משהו שמתגלגל.

ז'נט רפאלי: בעבר משרד הביטחון טיפל בהם ובאיזשהו שלב, אחרי דיונים שגם אנחנו השתתפנו בהם, החלטנו שאנחנו לוקחים עלינו - ביחד עם תושבים אחרים מהאזור - ובונים להם שכונה.

ז'נט רפאלי: זה משהו שהתגלגל אלינו ובגלל שאנחנו מפתחים את האזור, אנחנו גם מטפלים ב-90 המשפחות האלה, בהן מדובר כרגע.

אחמד טיבי: אתם לא בונים לתושבי הנגב המקוריים.

אחמד טיבי: בונים לסוג הזה של אנשים?

אלכס קושניר: עוד שאלות.

אחמד טיבי: אני מבקש תשובה.

אחמד טיבי: הם לא בונים לבדואים המקוריים אבל בונים למפונים.

אלכס קושניר: חבר הכנסת טיבי, השאלה היא לגופה של הפנייה.

שלמה קרעי: מה זה הסוג הזה של אנשים?

שלמה קרעי: למה אתה מתכוון?

אחמד טיבי: הם בוגדים בעם.

אלכס קושניר: בבקשה תעשו את הדיון הזה בחדר צדדי.

ינון אזולאי: גם אני מצטרף לכך שצריך להיות קודם כל לאלה שגרים שם והם לפני הכול.

ינון אזולאי: תדאגו קודם כל להם.

שלמה קרעי: יש לך תשובה לגבי העניין של סלילת כבישים למבנים זמניים שהושמו שם בהוראת בג"ץ?

שלמה קרעי: שם אתם מתכוונים גם לקבע את המעמד הזה שאנחנו מנסים להסדיר את האזור?

אלכס קושניר: כל הפנייה הזאת היא על פי החלטת הממשלה 2397.

שלמה קרעי: אני מנסה להבין במה מדובר.

אלכס קושניר: אין לזה שום קשר לפנייה הזאת.

ז'נט רפאלי: לא מדובר בסלילת כבישים.

אלכס קושניר: תודה רבה.

שלמה קרעי: רגע.

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: לא מדובר בסלילת כבישים.

שלמה קרעי: כתוב סלילת כבישים.

אלכס קושניר: אבל לפי החלטת ממשלה אחרת.

אלכס קושניר: תסתכל על החלטת הממשלה.

שלמה קרעי: כתוב סלילת כבישים.

אלכס קושניר: טוב.

אלכס קושניר: תעני בבקשה.

אלכס קושניר: בקצרה.

אלכס קושניר: משפט אחד.

ז'נט רפאלי: אני חייבת להדגיש שמדובר בדרכי עפר שמובילות למוסדות חינוך ולמוסדות ציבור בלבד.

ז'נט רפאלי: אלה דרכים שגם כך הן קיימות.

ז'נט רפאלי: אנחנו רק מקשיחים אותן יותר, רק כדי שילדים, 18 אלף תלמידים שמגיעים בהסעות יגיעו לבתי הספר בבטחה.

ז'נט רפאלי: זה כול.

ז'נט רפאלי: אנחנו לא מפתחים שם כביש.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: אני רוצה לעבור להצבעה.

שלמה קרעי: יש לי שאלה נוספת.

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: אנחנו מפסיקים רגע לדון בפנייה הזאת ועוברים לפנייה של משרד לשירותי דת, מספר 113 עד 115.

ינון אזולאי: מה קרה?

ינון אזולאי: איך אתה עובר באמצע?

אלכס קושניר: אני יכול.

אלכס קושניר: אחר כך אנחנו נמשיך לדון בפנייה הזאת.

שלמה קרעי: אלכס, אנחנו בתוך דיון.

שלמה קרעי: תן לי לשאול שאלה.

אלכס קושניר: פנייה מספר 113 עד 115, המשרד לשירותי דת.

שלמה קרעי: מה קרה?

שלמה קרעי: מתן כהנא על הקו מחכה דחוף להעברה?

שלמה קרעי: תן לנו לגמור דיון.

אלכס קושניר: אנחנו נגמור את הדיון על הפנייה הזאת לאחר מכן.

קריאה: בגלל שנציג רע"מ לא כאן?

אלכס קושניר: מה זה קשור לרע"מ?

אלכס קושניר: זאת פנייה של 2017.

אלכס קושניר: היא בכלל של הממשלה שלכם.

שלמה קרעי: כי חבר הכנסת אורבך כאן.

שלמה קרעי: בגלל זה.

יפתח עשהאל: אגף התקציבים.

יפתח עשהאל: הפנייה נועדה להעביר 41 מיליון שקלים בהוצאה וסך של 40 מיליון שקלים בהרשאה להתחייב בהתאם להסכמים הקואליציוניים.

יפתח עשהאל: בנוסף הפנייה מבצעת שינויים פנימיים בתוך הסעיף בהתאם לתכניות הבאות: תכנית מספר 22-01-01 – מיליון ו-175 אלף שקלים בהוצאה.

יפתח עשהאל: תכנית מספר 22-01-02 - 85 מיליון בהוצאה ו-49.270 מיליון בהרשאה להתחייב.

יפתח עשהאל: תכנית מספר 22-01-05 – 15 מיליון ו-178 אלף שקלים.

יפתח עשהאל: תכנית מספר 22-02-01 – מיליון ו-89 אלף שקלים בהוצאה.

יפתח עשהאל: תכנית מספר 22-03-01 – 2 מיליון ו-6,000 שקלים בהוצאה.

ינון אזולאי: לקחתם כאן מסעיף של משרד התיירות.

יפתח עשהאל: נכון.

ינון אזולאי: מה לקחתם?

ינון אזולאי: מאיזה סעיף במשרד התיירות?

יפתח עשהאל: החלטת הממשלה לשדרוג תשתיות ושיפוץ מערת אליהו הנביא בחיפה, 1 מיליון שקלים בהתאם להחלטת הממשלה לאיגום משאבים.

ינון אזולאי: וזה הולך כאן למערת אליהו?

יפתח עשהאל: כן.

יפתח עשהאל: נכון.

ינון אזולאי: לא ראיתי שכתוב עבור מערת אליהו.

יפתח עשהאל: אמור להיות כתוב.

יפתח עשהאל: יכול להיות שלא פורט ספציפית.

ינון אזולאי: עברתי על הפנייה ולא ראיתי ספציפית.

ינון אזולאי: תכף נראה לגבי המקומות הקדושים.

ינון אזולאי: בתכנית מספר 1, יש כאן השלמת השתתפות המשרד.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שיש תקצוב.

ינון אזולאי: לפני שבוע-שבועיים נאמר כאן שעבור רשויות מקומיות, הן נותנות חלק וחלק התקצוב מגיע מהמועצות הדתיות.

ינון אזולאי: המשרד מעביר למועצות הדתיות, תלוי באיזו עיר, לפי החלוקה.

יפתח עשהאל: נכון.

ינון אזולאי: האם זה לא נובע מחוסר תקצוב של הרשויות המקומיות שאתם מעבירים?

ינון אזולאי: את העודפים העברנו.

ינון אזולאי: האם אנחנו לא נמצאים כאן במקום שלוקחים בגלל שהרשויות המקומיות לא הביאו?

יפתח עשהאל: לא.

יפתח עשהאל: יש כאן שני דברים שהמדינה משתתפת בתקציב המועצות הדתיות, האחד, סיוע בשכר רבנים בהתיישבות, והשני, מועצות דתיות.

ינון אזולאי: מועצות דתיות, אתה מדבר על התקצוב שדיברנו עליו בשבוע שעבר?

יפתח עשהאל: נכון.

יפתח עשהאל: אין כאן השלמה.

יפתח עשהאל: בעצם החקיקה מחייבת אותם ל-60-40 ואין כאן כל השלמה על בסיס מועצות דתיות.

יפתח עשהאל: מועצות מקומיות שלא משתתפות בשכר המועצות הדתיות, זה לא העניין הזה אלא זה בהתאם לביצוע בפועל ולצרכים של המועצות גם לאיוש המשרות וגם להשתתפות בתקציב.

ינון אזולאי: ומה לגבי מועצות דתיות שלא תוקצבו מהרשויות?

יפתח עשהאל: יש קיזוז ממשרד הפנים.

ינון אזולאי: תכנית 22-01-02.

ינון אזולאי: מדובר בסעיף מספר 1, לגבי הכספים הקואליציוניים.

ינון אזולאי: אני מבקש לדעת איזה הסכמים קואליציוניים, כמה כסף ומה הפעילות.

יפתח עשהאל: אני אקריא.

יפתח עשהאל: יש כאן שני עניינים של הסכמים קואליציוניים, גם החלטת הממשלה שהקצתה 34 מיליון ועוד 40 מיליון לפיתוח מקומות קדושים.

יפתח עשהאל: במסגרת ההסכמים שהוקראו כאן בוועדה עוד 7 מיליון.

ינון אזולאי: תחזור על זה.

יפתח עשהאל: 34 מיליון במסגרת החלטת הממשלה ועוד 40 מיליון בהרשאה להתחייב.

יפתח עשהאל: אלה ההסכמים הקואליציוניים במסגרת החלטת הממשלה.

יפתח עשהאל: עוד 7 מיליון שהוקראו כאן בוועדה.

יפתח עשהאל: אני אקריא מחוות הדעת המעודכנת של המשרד לשירותי דת: הקמת מבני דת – 40 מיליון.

יפתח עשהאל: מינהלת לזהות יהודית – 41 מיליון.

יפתח עשהאל: אז יש פירוט של תמיכות בגובה של 15 מיליון שאני יכול לפרט אם תרצו.

יצחק פינדרוס: מה זה מינהלת לזהות יהודית?

יפתח עשהאל: זאת פעילות שמבצע המשרד לשירותי דת, בעצם תמיכה בארגונים אזרחיים שמבצעים איזשהו חינוך בערכים יהודיים כמו לדוגמה חיזוק קהילתי, חיבור חילונים ויהודים, פעילות בעיקר בנוער.

יצחק פינדרוס: אמרת חיבור בין חילונים ליהודים.

יפתח עשהאל: בין חילונים לדתיים.

יפתח עשהאל: סליחה.

שלמה קרעי: בתוך הזהות היהודית הזאת יש גם תנועות רפורמיות שמתוקצבות?

יפתח עשהאל: אני לא מכיר.

יפתח עשהאל: אולי המשרד ידע להרחיב.

יפתח עשהאל: לפי ההיכרות שלי, לא.

ינון אזולאי: כמה כסף יש בתוך הזהות היהודית?

ינון אזולאי: בסך הכללי.

יפתח עשהאל: השנה התקצוב הוא 41 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: ובשנה שעברה?

ינון אזולאי: עזוב.

ינון אזולאי: בשנה שעברה זה היה תקציב המשכי.

ינון אזולאי: כמה למשל היה התקציב בשנת 2019?

יפתח עשהאל: יש לנו איזושהי תקלה במערכת לגבי 2019 אבל אני אוכל לברר ולהעביר.

ינון אזולאי: בסדר.

שלמה קרעי: כמה היה התקציב ב-2020?

יפתח עשהאל: אני לא יכול עכשיו להסתכל אחורה על התקציב אבל אני אוכל אחר כך להעביר את הנתונים.

ינון אזולאי: הכסף שנמצא בזהות היהודית, נראה לי שזה עובר על פי תמיכות 3(א), נכון?

יפתח עשהאל: נכון.

ינון אזולאי: בכסף הזה במשך השנה מה קרה עם הארגונים האלה?

ינון אזולאי: הם תוקצבו?

יפתח עשהאל: השנה התמיכות עדיין לא יצאו.

יפתח עשהאל: התמיכות יצאו על בסיס הכספים האלה.

יפתח עשהאל: התמיכה היא בגין פעילות שהארגונים יבצעו.

אלכס קושניר: שביצעו.

ינון אזולאי: ב-2021 היה אבל הם עדיין לא קיבלו כסף?

יפתח עשהאל: יש את הפעילות שהם ביצעו - אלה כספים של שנים קודמים.

יפתח עשהאל: הכספים האלה הם לפעילויות נוספות, פעילויות חדשות שהארגונים האלה יבצעו.

קריאה: מתי יקבלו אותם?

יפתח עשהאל: הקול קורא יצא ותהיה פעילות שיבצעו.

יצחק פינדרוס: על 2021 אתה מעביר היום.

יפתח עשהאל: הארגונים יקבלו את התקציב בכל מקרה במסגרת התמיכות או במסגרת העודפים.

ינון אזולאי: אתה לא מבין אותנו.

ינון אזולאי: 2021 הייתה פעילות.

ינון אזולאי: עד היום לא שולם להם עבור הפעילות בגלל התקציב ההמשכי.

יפתח עשהאל: לא.

יפתח עשהאל: הפעילות שבוצע, בוצעה בהתאם לעקרונות תומכים של סוף שנת 2020.

ינון אזולאי: ואת זה הם קיבלו.

ינון אזולאי: על זה הם קיבלו כסף?

יפתח עשהאל: קיבלו.

יפתח עשהאל: כן.

יפתח עשהאל: קיבלו במסגרת התמיכות ואלה גם העודפים שהעברנו ודיברנו על כך במסגרת העודפים.

ינון אזולאי: ה-2021, אלה קולות קוראים שיוצאים ב-2021?

יפתח עשהאל: כן.

יצחק פינדרוס: ויקבלו במסגרת עודפים ב-2022.

ינון אזולאי: הקולות הקוראים שיוצאים ב-2021, הם זהים לקולות הקוראים שיצאו ב-2020 או שהיו בהם שינויים?

יפתח עשהאל: על זהמשרד ידע לענות.

ינון אזולאי: אני רוצה לשאול את המשרד.

יפתח עשהאל: אין בעיה.

יפתח עשהאל: יחזקאל כהן ב-זום.

יחזקאל כהן: שלום, בוקר טוב.

יחזקאל כהן: אני מהמשרד לשירותי דת.

יחזקאל כהן: מדובר על קולות קוראים שיצאו ב-2021 בהתאם לתקציב הזה שעכשיו אנחנו מעבירים.

יחזקאל כהן: לא מדובר על הקולות קוראים שיצאו ב-2020.

יחזקאל כהן: ב-2020, מה שאמר יפתח, הוא צודק.

יחזקאל כהן: אלה בעצם העודפים של מה שלא הספקנו לשלם לגבי הקולות קוראים של 2020.

יחזקאל כהן: התקציב שעכשיו עולה, הוא נטו לגבי הקולות קוראים של 2021.

ינון אזולאי: בקולות הקוראים של הזהות היהודית, היו שינויים בין 2020 לן-2021?

ינון אזולאי: כלומר, בתקציב שעכשיו יגיע.

ינון אזולאי: יש שינויים בקולות הקוראים?

יחזקאל כהן: רגע.

יחזקאל כהן: אתה מתבלבל.

יחזקאל כהן: זהות יהודית, אלה לא קולות קוראים.

יחזקאל כהן: זאת פעילות ממש של המשרד.

יחזקאל כהן: זה תקציב שמגיע לפעילות.

ינון אזולאי: זה מה שהציג לנו כאן נציג משרד האוצר.

יחזקאל כהן: לא.

יחזקאל כהן: הוא מדבר על תמיכות.

יחזקאל כהן: אתה מדבר על התמיכות או על הפעילות?

יצחק פינדרוס: אנחנו מדברים על זהות יהודית.

יחזקאל כהן: זהות יהודית זאת פעילות.

יחזקאל כהן: בשנת 2020 לא היה תקציב חדש.

יחזקאל כהן: הם בעצם מימשו רק את העודפים שהיו להם או יותר נכון את התקציב שהיה להם מ-2019.

יחזקאל כהן: לא היה תקציב חדש ב-2020.

יצחק פינדרוס: היה תקציב המשכי.

יחזקאל כהן: בסדר, אז בתקציב ההמשכי, במסגרת מה שהיה במסגרת התקציב ההמשכי, זאת רק אותה פעילות שהתחילה ב-2019.

יחזקאל כהן: לגבי 2021, זאת פעילות שעכשיו לצורך העניין הם עושים התקשרויות בתקציב החדש הזה עבור 2021.

יחזקאל כהן: את הפעילות.

ינון אזולאי: אתם לא עונים לי.

ינון אזולאי: אני שואל אם יש שינוי בקריטריונים, בהתקשרויות.

ינון אזולאי: החדשות שאתם הולכים לעשות.

ינון אזולאי: יהיו שינויים בקריטריונים?

יחזקאל כהן: לא.

יחזקאל כהן: אלה מכרזים.

יחזקאל כהן: מה זה קריטריונים?

קריאה: תנאי המכרז.

יחזקאל כהן: הרוב זה מימוש אופציות של מכרזים קיימים ואם יש פעילות חדשה, אז כמובן יש מכרז לפי כל דין.

ינון אזולאי: ברור.

ינון אזולאי: אנחנו לא מדברים על מה שהוא לא לפי כל דין.

ינון אזולאי: המשרד לשירותי דת, אני מעיד עליו, רק על פי כל דין.

יחזקאל כהן: אתה מכיר אותו.

ינון אזולאי: נכון.

ינון אזולאי: לכן אמרתי.

ינון אזולאי: לא אמרתי לא על פי כל דין.

ינון אזולאי: אני רק שואל אם אמורים לעשות איזשהו שינוי בתנאי המכרז.

ינון אזולאי: אני רואה ב-(3), סך של 25,949 שקלים עבור פעילות המרכז למקומות קדושים בהתאם לקצב הביצוע.

ינון אזולאי: מה זאת הפעילות למקומות הקדושים?

ינון אזולאי: מירון למשל נמצא בתכנית הזאת?

יחזקאל כהן: אני אסביר.

יחזקאל כהן: בתכנית נמצא תקציב מרכז למקומות קדושים, התקציב השוטף שאתה מכיר.

יחזקאל כהן: נמצא תקציב של תפעול קבר הרשב"י השוטף ויש את התקציב של הילולת קבר הרשב"י שזה תקציב ספציפי לרמת ההילולה.

ינון אזולאי: קבר רשב"י, כמה זה בשוטף?

יחזקאל כהן: ביחד זה 25 מיליון שקלים.

משה ארבל: לא, לא ביחד.

משה ארבל: רק רשב"י.

משה ארבל: 25,949.

יצחק פינדרוס: זה יחד.

יצחק פינדרוס: זה כל המקומות הקדושים.

יפתח עשהאל: תפעול קבר הרשב"י, סך הכול השנה יהיה 21 מיליון ו-553 אלף שקלים.

יפתח עשהאל: זה רק התפעול השנתי.

משה ארבל: לכל שאר המקומות הקדושים נשארו 4 מיליון?

יחזקאל כהן: לא.

יחזקאל כהן: אני מדבר על הפנייה הזאת.

יחזקאל כהן: בפנייה הזאת אנחנו מעבירים עוד 25 מיליון שקלים.

יפתח עשהאל: למרכז למקומות קדושים בשוטף זה יהיה עוד כ-20 מיליון שקלים.

יפתח עשהאל: 19,792 אלפי שקלים.

משה ארבל: הטבעתם אותנו במספרים.

יפתח עשהאל: אני אסביר.

יפתח עשהאל: ההבדל בין התשובות הוא האם מדובר בפנייה או בסך כל התקציב.

יפתח עשהאל: בסך כל התקציב, הבנתי שעל זה שאל חבר הכנסת – 19 מיליון ו-792 אלף שקלים למרכז למקומות קדושים ו-21 מיליון ו-553 אלף שקלים לתפעול קבר הרשב"י.

שלמה קרעי: אבל כאן יש לנו סך הכול 26 מיליון.

יפתח עשהאל: זאת הפנייה.

יפתח עשהאל: אני הקראתי את הסך הכול השנתי, כולל הבסיס פלוס הפנייה.

שלמה קרעי: זאת אומרת, כרגע, בלי הפנייה הזאת, יש בערך 20 מיליון.

שלמה קרעי: בכמה תוקצב לפני הפנייה הזאת?

שלמה קרעי: רק התפעול השוטף, אותם 19 מיליון?

יפתח עשהאל: תפעול שוטף קבר הרשב"י כ-9 מיליון ו-200 אלף שקלים והמרכז למקומות קדושים 7 מיליון ו-145 אלף שקלים.

משה ארבל: אני מחפש כאן סעיף תקציבי של מערך הגיור ואני לא מוצא אותו.

משה ארבל: למה הוא לא מופיע כאן?

אלכס קושניר: מה זה קשור?

אלכס קושניר: יש פנייה.

אלכס קושניר: הפנייה מגיעה ספציפית למה שיש.

משה ארבל: לפני מה שאני רואה כאן, מערך הגיור שהוא נמצא במשרד ראש הממשלה ו לא במשרד לשירותי דת.

אלכס קושניר: תמיד זה היה כך.

יפתח עשהאל: לכן הוא לא מופיע בפנייה.

משה ארבל: בשבוע שעבר השר לשירותי דת מוציא כתב לפטר את ראש מערך הגיור.

משה ארבל: באיזו סמכות?

אלכס קושניר: אני לא רוצה להיכנס לוויכוח הזה.

אלכס קושניר: הוא לא קשור לפנייה.

אלכס קושניר: אני מבקש.

ינון אזולאי: משה, יש פנייה של מערך הגיור, פנייה של משרד ראש הממשלה בו נמצא מערך הגיור.

ינון אזולאי: אנחנו נדבר על זה בהרחבה.

משה ארבל: זאת גם שאלה של סמכות.

משה ארבל: שאלה של סמכות שר.

ינון אזולאי: כן.

שלמה קרעי: משה, זה בסמכות גלעד קריב.

שלמה קרעי: הוא נתן את כל הסמכויות.

ינון אזולאי: יש לי שאלה שאולי כבר נשאלה.

ינון אזולאי: אני מדבר על סעיף (4), סך של 3 מיליון שקלים עבור הפיקוח והבקרה שהמשרד מבצע על המועצות הדתיות.

ינון אזולאי: איזה פיקוח ובקרה?

ינון אזולאי: יש עובדי משרד.

ינון אזולאי: על מה אנחנו מדברים?

יפתח עשהאל: זאת הפעילות שמבצע המשרד.

יפתח עשהאל: בנוסף לפעילות של עובדי המשרד, חלק משמעותי מפעילות המשרד הוא הפיקוח על המועצות הדתיות.

יפתח עשהאל: אלה המון גופים עם התנהלות גדולה וצריך שם התערבות של המשרד לוודא שההתנהלות נכונה.

יפתח עשהאל: יש גם די הרבה תכניות הבראה.

ינון אזולאי: אלה עובדי משרד.

יפתח עשהאל: אלה עובדי משרד בסיוע מכרזים חיצוניים.

יפתח עשהאל: גם תוכנות מיוחדות.

ינון אזולאי: מיקור חוץ.

יפתח עשהאל: כן.

ינון אזולאי: לתוכנות מיוחדות יש תקציב נפרד.

ינון אזולאי: שעתיים ועוד משהו.

שלמה קרעי: ברשותך, סעיף 1 בתכנית 2, לא כל כך הבנתי על מה מדובר.

שלמה קרעי: 15 מיליון שקלים.

שלמה קרעי: לא כתוב.

שלמה קרעי: הם די עמומים.

שלמה קרעי: יישום הסכמים קואליציוניים.

יפתח עשהאל: אני אסביר.

יפתח עשהאל: אלה בעצם התמיכות שמבצע המשרד במסגרת ההסכמים ואני אקריא מחוות הדעת של המשרד.

יפתח עשהאל: ראשי קהילות – 5 מיליון, תמיכות בנושא פוריות – 6 מיליון, תמיכות לארגונים שמתעסקים עם קשרים עם הגולה – חצי מיליון שקלים, לארגונים שמתעסקים בטהרת המשפחה – 1.5 מיליון שקלים, ארגונים להנצחת רבנים - 1 מיליון שקלים, וארגונים שמתעסקים באתרים מקראיים – 1 מיליון שקלים.

יצחק פינדרוס: הסכמים קואליציוניים של איזו סיעה?

יפתח עשהאל: אני לא יודע להגיד.

ינון אזולאי: ב-(5) כתוב שוב עבור פיתוח המקומות הקדושים.

ינון אזולאי: זה ה-9.2 מיליון.

יפתח עשהאל: גם.

יפתח עשהאל: זה כולל גם את המקומות הקדושים.

ינון אזולאי: אבל עבור מה זה שם?

ינון אזולאי: אגב, לא הסתיים שיפוץ מערת אליהו הנביא?

יפתח עשהאל: עוד לא.

יפתח עשהאל: היא עדיין בשיפוץ.

יפתח עשהאל: החיפאים כאן יוכלו להתייחס.

יצחק פינדרוס: יהודים צריכים להתפרנס.

יצחק פינדרוס: מה זה לסיים את השיפוץ?

ינון אזולאי: לאיזה עוד מקומות?

יפתח עשהאל: 2 מיליון למערת אליהו ו-7.2 מיליון, כמעט 7.3 מיליון, לכביש הצפוני במירון, בהתאם לבחירה של הקרן הקיימת לישראל.

ינון אזולאי: בכביש העוקף.

ינון אזולאי: זאת השתתפות המשרד בקרן הקיימת?

יפתח עשהאל: כן.

יפתח עשהאל: רגע.

יפתח עשהאל: אלה הרשאות בגין ההשתתפות המשותפת עם קרן קיימת.

ינון אזולאי: כן.

ינון אזולאי: אחר כך מכשירים את החניון במהלך ההילולה.

ינון אזולאי: הקמת מוסדות דת.

ינון אזולאי: אנחנו מדברים כאן על 40 מיליון.

ינון אזולאי: אלה מקוואות או בתי כנסת או שניהם ביחד?

יפתח עשהאל: שניהם ביחד.

ינון אזולאי: מה הסכום למקוואות לבד?

יפתח עשהאל: חזי, אתה תוכל להפריד ביניהם?

יחזקאל כהן: לא, אבל אני יכול לעשות בדיקה.

ינון אזולאי: חזי, בתקציב של 2019-2018 היו 70 מיליון ונראה לי שבהמשכי גם היה חלק.

יפתח עשהאל: היו 3 מיליון בהמשכי.

ינון אזולאי: כרגע אין 70 מיליון עבור מקוואות?

יחזקאל כהן: לא.

שלמה קרעי: כמה יש בבסיס התקציב?

ינון אזולאי: אז בהסכם קואליציוני היו 70 מיליון שקלים עבור המקוואות.

ינון אזולאי: עכשיו אין את זה?

יחזקאל כהן: אין.

יחזקאל כהן: אין לו הרשאה בבסיס התקציב.

יחזקאל כהן: ה-40 מיליון שקלים, זאת ההרשאה היחידה שתצא עכשיו.

ינון אזולאי: אני שואל כמה כסף בבסיס עבור מקוואות.

יחזקאל כהן: אין.

יפתח עשהאל: אני אסביר.

יפתח עשהאל: הכסף בבסיס בתקנה הזאת הוא עבור פיתוח של דברים שכבר ניתנו בעבר.

יפתח עשהאל: זה תשלום מזומנים בגין ההרשאות.

יפתח עשהאל: ההתחייבויות החדשות לא נמצאות בבסיס התקציב.

יפתח עשהאל: זאת בעצם החלטה על פיתוח מקומות חדשים.

משה ארבל: השנה לא יהיו מקוואות חדשות?

יפתח עשהאל: יהיו.

יפתח עשהאל: במסגרת ה-40 מיליון.

יפתח עשהאל: זה פיתוח גם של בתי כנסת וגם של מקוואות.

שלמה קרעי: כמה בתי כנסת ומקוואות אפשר לתקצב מתוך 40 מיליון שקלים?

יפתח עשהאל: המשרד ידע להרחיב.

שלמה קרעי: ומה הסכום היה בשנים קודמות?

שלמה קרעי: מה הירידה?

משה ארבל: הוא אמר.

משה ארבל: 70 מיליון.

שלמה קרעי: חתכתם את זה כמעט ב-50 אחוזים.

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: רק מקוואות היו 70 מיליון.

שלמה קרעי: כאן זה 40 עבור שני הדברים.

אלכס קושניר: חזי, תשובה בבקשה.

יחזקאל כהן: אני כבר בודק לגבי החלוקה בין מקוואות לבתי כנסת.

שלמה קרעי: וכמה היה בשנים קודמות.

יפתח עשהאל: ה-70 מיליון של 2019.

יחזקאל כהן: בחלוקה של ה-70 מיליון?

יחזקאל כהן: אני כבר מברר.

אלכס קושניר: בינתיים עוד שאלות.

שלמה קרעי: אלכס, אל תיתן יד לפגוע במקוואות ובבתי כנסת.

אלכס קושניר: אני לא נותן יד לאף אחד.

אלכס קושניר: יש קורונה.

משה ארבל: תשאל אותו, אלכס, אם יש תקציב לבודקות טהרה.

משה ארבל: עשית על זה קמפיין.

ינון אזולאי: משה, בעניין הזה היה ונגמר.

שלמה קרעי: אלכס חזר בתשובה.

משה ארבל: מחילה.

משה ארבל: תמחקו מהפרוטוקול.

ינון אזולאי: תמחקו.

ינון אזולאי: גם אני כחבר של משה אומר תמחקו.

ינון אזולאי: זה לא היה במקום.

אופיר כץ: ינון, מותר גם לנו שאלה?

ינון אזולאי: בוודאי.

אופיר כץ: קבר הרמב"ם נמצא גם הוא באחד התקציבים האלה?

יפתח עשהאל: כן.

יפתח עשהאל: דיברנו קודם על תפעול קבר הרשב"י.

אופיר כץ: אני שואל על הרמב"ם.

יפתח עשהאל: סליחה.

יפתח עשהאל: זה בתפעול המקומות הקדושים השוטף.

יפתח עשהאל: גם על זה דיברנו.

יפתח עשהאל: יש את התקנה הייעודית לרשב"י שבעצם לוקח ויש את התקנה של סך המקומות הקדושים שגם עליה דיברנו, על תפעול המקומות הקדושים.

יצחק פינדרוס: האם קבר הרמב"ם נמצא שם בשארית הכסף למקומות הקדושים?

ינון אזולאי: רוב התקציב לשיפוץ מגיע מתרומות יחד עם הקרן למורשת הכותל.

ינון אזולאי: הם הביאו שם איגום של כמה מיליוני שקלים מתורם מחוץ לארץ וסיימו את השיפוץ.

ינון אזולאי: האחזקה שלו כיום היא די נאותה.

יפתח עשהאל: המרכז למקומות קדושים, זה במסגרת ה-19 מיליון ו-792 אלף שקלים עליהם דיברנו קודם.

יפתח עשהאל: חלקם גם לתפעול הרמב"ם.

אופיר כץ: אבל אתה יכול לומר לי כמה?

יפתח עשהאל: לא.

יפתח עשהאל: המשרד ידע לפרט.

שלמה קרעי: תכנית 3, מספר 1.

שלמה קרעי: עבור תפעול משרד.

שלמה קרעי: אתם צריכים להוסיף עוד 5 מיליון שקלים מיישום הסכמים קואליציוניים?

שלמה קרעי: מה, משרדי ממשלה לא מתופעלים?

ינון אזולאי: חסכתי לכם שאלה.

ינון אזולאי: זאת הייתה אחת השאלות שלי.

ינון אזולאי: כל הכבוד.

שלמה קרעי: משרדי ממשלה לא מתופעלים לפני הסכמים קואליציוניים?

שלמה קרעי: הם בחורבות?

שלמה קרעי: לא צובעים אותם?

יפתח עשהאל: ביחס לתקציב המשרד, הוא מקבל הרבה כסף, כספים קואליציוניים, שמגבירים מאוד את הפעילות של המשרד וזה נועד גם לסייע לו לבצע את הכספים הקואליציוניים האלה.

שלמה קרעי: לא מצליח להבין.

שלמה קרעי: מה זאת אומרת?

יפתח עשהאל: כשאנחנו מבצעים את הפעילות הזאת, לדוגמה 41 מיליון שקלים לזהות יהודית, 40 מיליון שקלים פיתוח מקומות קדושים, חלק מהכסף הקואליציוני שהוחלט עליו הוא גם התפעול כדי לסייע למשרד לבצע את זה.

שלמה קרעי: לכן יש את ה-40 מיליון שקלים כדי לבצע את זה.

יפתח עשהאל: זאת החלטת הממשלה לגבי הקצאת הכספים הקואליציוניים.

יצחק פינדרוס: לצבוע את המשרד, לקנות שולחנות וכיסאות?

יצחק פינדרוס: אנחנו מנסים להבין מה זה אומר תפעול המשרד מכספים קואליציוניים.

יצחק פינדרוס: זהות יהודית, אני מבין.

ינון אזולאי: אלכס, זה מובן לך, תפעול המשרד מכספים קואליציוניים?

אלכס קושניר: צריך לדעת על מה זה הולך.

אלכס קושניר: כשאתה רוצה לפעול ולתגבר את הפעילות, זה ברור שיש לך תשומות, תקורות.

אלכס קושניר: אני מאמין שהכסף הזה הולך לתקורות.

יצחק פינדרוס: תפעול לשכת חברי כנסת, אפשר לעשות בהסכמים קואליציוניים?

אלכס קושניר: אלה כספים קואליציוניים של יהדות התורה מול יושב ראש הכנסת.

שלמה קרעי: יש תקנים חדשים שנובעים מכך?

אלכס קושניר: לא, כי אז היית רואה את זה ככוח אדם.

יחזקאל כהן: תשובה לגבי השנה, אנחנו נותנים את הסכומים הבאים: 18.9 מיליון שקלים לטובת הקמת בתי כנסת, 18.1 מיליון שקלים לשיפוצים של מקוואות ולמימוש החלטת ממשלה בעניין עוטף עזה, למבני דת, 1.4 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: אני מבין שאין בינוי מקוואות חדשות אלא רק שיפוץ.

יחזקאל כהן: שיפוצים, כן.

שלמה קרעי: מה היה בשנים קודמות?

יחזקאל כהן: אני כבר מברר ונותן תשובה.

אלכס קושניר: חזי, יש כאן עוד שאלה.

אלכס קושניר: לגבי תכנית 3, סעיף מספר 1, 5 מיליון שקלים עבור תפעול המשרד מכוח הסכמים קואליציוניים.

אלכס קושניר: אתה יכול להסביר לאן הולך הכסף?

שלמה קרעי: אלה שעות נוספות?

יחזקאל כהן: יש כל מיני דברים שאנחנו צריכים לבצע.

יחזקאל כהן: השר ביקש לעשות איזושהי הסברה לנושא הכשרות, כל הנושא של הרפורמה בכשרות.

שלמה קרעי: עכשיו הכול מובן.

יחזקאל כהן: עשו הסברה.

יחזקאל כהן: עשו סרטון הסברה בנושא הרפורמה בכשרות ולכל הפעילות השוטפת של המשרד על פי הצורך.

שלמה קרעי: מה זה פעילות שוטפת של המשרד על פי הצורך?

שלמה קרעי: אני לא מבין את זה.

שלמה קרעי: למה לא לכל המשרדים?

שלמה קרעי: למה רק מתן כהנא מקבל?

אלכס קושניר: כי זה הסכם קואליציוני.

אלכס קושניר: זה ההסכם.

ינון אזולאי: על החקלאות שאתה מביא עכשיו, אתה לא עושה קמפיין על החקלאות?

אלכס קושניר: אם השר היה מבקש.

ינון אזולאי: לגבי פיתוח מערכת המחשוב של שירת הים.

ינון אזולאי: מתי היא מסתיימת?

יפתח עשהאל: המערכת בשימוש.

יפתח עשהאל: אנחנו רואים לנכון להמשיך לפתח אותה ולשדרג אותה לעוד ועוד מקומות.

ינון אזולאי: צריך לעדכן גרסה.

יפתח עשהאל: זה לא עדכון גרסה.

יפתח עשהאל: זאת גרסה יחסית חדשה.

יפתח עשהאל: זה לפתח עוד ועוד נדבכים בתוך התוכנה עצמה.

אופיר כץ: כמה כסף צריך לזה?

יפתח עשהאל: תלוי לכמה אנחנו רוצים.

יפתח עשהאל: כרגע כל שנה אנחנו עושים עוד איזשהו נדבך נוסף בתוך המערכת.

שלמה קרעי: כמה מהנדסים עובדים על האפליקציה הזאת?

אלכס קושניר: רגע.

אלכס קושניר: אני מבקש להתחיל לתמצת את השאלות ולתמצת את התשובות.

אלכס קושניר: אנחנו כבר חצי שעה בפנייה הזאת.

יצחק פינדרוס: משרד הדתות גם לפי ישראל ביתנו, הוא המשרד הכי מעניין במדינת ישראל.

אלכס קושניר: הוא משרד חשוב.

אלכס קושניר: יש חשובים לא פחות.

יצחק פינדרוס: חשוב אני לא יודע.

יצחק פינדרוס: הוא מעניין.

שלמה קרעי: כמה אנשים עובדים סביב הפיתוח הזה?

שלמה קרעי: 8 מיליון שקלים לפיתוח.

יפתח עשהאל: זאת מערכת גדולה.

יפתח עשהאל: המשרד ידע להרחיב ואם צריך לומר מה מספר האנשים, נוכל להעביר את מספרם בהמשך.

יצחק פינדרוס: אמרו לנו שהרפורמה בכשרות תוזיל את העלויות אבל אני רואה שבינתיים זה עולה לנו.

אופיר כץ: סעיף 3, אבטחה.

אופיר כץ: ממתי אבטחה היא בהסכם קואליציוני?

יפתח עשהאל: לא.

יפתח עשהאל: אבטחה היא לא בהסכמים קואליציוניים.

יפתח עשהאל: זה פורט כחלק מהתקצוב שעובר.

יפתח עשהאל: לא כל הכספים כאן הם כספים קואליציוניים.

יפתח עשהאל: מה שהוא כסף קואליציוני, הסברנו.

יפתח עשהאל: אבטחה היא בנפרד.

ינון אזולאי: תכנית מספר 22-02-01.

ינון אזולאי: יש השפעה על התקציב לאחר חוק הכשרות?

יפתח עשהאל: כרגע עוד אין השפעה משמעותית.

שלמה קרעי: תגיד, יוליה יודעת שאתם מוסיפים כאן תקציב - - -

אלכס קושניר: אני עובר להצבעה.

אלכס קושניר: די.

אלכס קושניר: אתם רוצים התייעצות סיעתית?

ינון אזולאי: כן.

אלכס קושניר: התייעצות סיעתית עד 10:33.

אלכס קושניר: אני מחדש את הישיבה.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על פנייה מספר 115-113, המשרד לשירותי דת.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

ינון אזולאי: רוויזיה.

ינון אזולאי: זה לא נגד אנשי המשרד שהם אנשים טובים.

אלכס קושניר: יש רוויזיה.

אלכס קושניר: ממשיכים לדון בפנייה הקודמת, מספר 141 ו-142, רשויות מקומיות.

אלכס קושניר: שאלות נוספות שלא נשאלו.

ינון אזולאי: כוכבי המדבר.

ינון אזולאי: זה כפר נוער שתפקידו להכשיר בני נוער למנהיגות.

ינון אזולאי: הכפר הזה עדיין לא קם אלא הוא בהקמה.

ינון אזולאי: מה השלב בו הוא מצוי כרגע?

טל ישראלי: אני אשמח שגלעד שור מהיחידה לשילוב האוכלוסייה הבדואית יענה כי אני לא בקיאה בשלב ההקמה המדויק.

אופיר כץ: שגם יאמר לנו איך נבחר המקום הזה.

אופיר כץ: האם בהחלטת ממשלה או באמצעות מכרז.

אלכס קושניר: החלטת ממשלה מספר 2397.

טל ישראלי: כרגע זה בשלב של הקמת תשתיות-על.

טל ישראלי: הקמת התשתיות הראשוניות לקראת המשך הבינוי.

טל ישראלי: אם אפשר להעלות את גלעד שנמצא ב-זום, הוא יוכל להתייחס.

אלכס קושניר: עד שהוא יעלה, יש עוד שאלות?

ינון אזולאי: כן.

ינון אזולאי: במספר 5 יש סך של 4.550 מיליון עבור חינוך בלתי פורמלי.

ינון אזולאי: בכמה יישובים התכנית הזאת קיימת?

טל ישראלי: אלה כל מיני תכניות שונות שמפעילים.

טל ישראלי: גם על זה אשמח שגלעד שור יענה.

טל ישראלי: הוא אמור להיות ב-זום.

טל ישראלי: הוא אומר לי שהוא מנס לדבר.

אלכס קושניר: בינתיים עוד שאלות.

ינון אזולאי: במספר 6.

ינון אזולאי: מה זה חסרי מעמד?

ינון אזולאי: מדובר כאן על מפוני דהנייה אבל יש שם כאלה שהם חסרי מעמד.

ינון אזולאי: למה הם חסרי מעמד?

ינון אזולאי: אין להם תעודת זהות?

טל ישראלי: זה חלק מהחלטת הממשלה.

טל ישראלי: על זה ז'נט רפאלי תענה.

ינון אזולאי: שמו אותך היום כמנחה.

ז'נט רפאלי: לגבי תעודות הזהות, אני יכולה לבדוק.

ינון אזולאי: לא, אני שואל מה המעמד שלהם.

ינון אזולאי: את אומרת שלא הוסדר מעמדם, ולכן אני שואל איזה מעמד יש להם.

ז'נט רפאלי: אני יכולה לבדוק.

ינון אזולאי: תחזרי אלינו תוך כדי הדיון.

ז'נט רפאלי: אני רק יכולה לומר שהחלטת הממשלה הטילה על הרשות לפתח את שכונת המגורים המגיעה לזכאים.

ז'נט רפאלי: אנחנו מנהלים את תהליך שיבוץ הזכאים בשכונה החדשה ומלווים אותם.

ינון אזולאי: תחת איזה רשות מקומית הם נמצאים?

ז'נט רפאלי: אנחנו הרשות לפיתוח התיישבות הבדואים בנגב.

ינון אזולאי: אני שואל איפה נמצאת השכונה הזאת, באיזו עיר.

ז'נט רפאלי: זה באזור פחס, אני לא יודעת אם אתם מכירים.

אופיר כץ: לפי החלטת הממשלה, זה במסגרת היישוב מרעית.

ז'נט רפאלי: נכון.

ינון אזולאי: גלעד שור נמצא אתנו?

טל ישראלי: כן.

טל ישראלי: גלעד, ביקשו שתפרט גם לגבי החינוך הבלתי פורמלי.

גלעד שור: חינוך בלתי פורמלי, זיליון שקלים לפי החלטת הממשלה.

ינון אזולאי: כדי למקד אותך אני אשאל אותך את השאלות שרציתי לשאול.

ינון אזולאי: כוכבי המדבר, ממה שנאמר כאן ומדברי ההרחבה אנחנו מבינים שזה כפר הנוער שעדיין לא קם שתפקידו להכשיר בני נוער מהחברה הבדואית למנהיגות.

ינון אזולאי: מה היעדים ומתי יוקם הכפר?

ינון אזולאי: מה מצבו כרגע?

ינון אזולאי: האם יש אישורים או אין אישורים?

ינון אזולאי: איפה הוא יוקם ותחת איזה ישוב?

גלעד שור: מבחינת אישורים, יש תכנון סטטוטורי ראשוני וההרחבה עכשיו היא כדי שנוכל לעשות את כל התכנון והפיתוח והבנייה של שני מבנים ראשונים, כך שכל שלב א' יהיה מוכן.

גלעד שור: הצפי שיש לנו לבנייה הוא בתוך 4 שנים כאשר השלב הזה של הפנימיות יהיה מוכן.

גלעד שור: במקביל יש גם תקציבים של משרד החינוך, כך שיש שם גם בית ספר.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני יכולה להעיד.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני מכירה טוב מאוד את התכנית וזאת תכנית מצוינת שעושה ממש טוב לילדים

ינון אזולאי: ודאי.

ינון אזולאי: השאלה אם בית הספר יקום לפני הפנימייה כדי שיוכלו להתחיל ללמוד בבית הספר הזה.

ינון אזולאי: בית ספר עדיין לא קם.

ג'ידא רינאוי-זועבי: יש תכנית, יש כבר משתתפים וכולי.

ינון אזולאי: בתוך 4 שנים גם בית הספר וגם הפנימייה אמורים להתחיל לפעול?

גלעד שור: כך אומרים לי.

ג'ידא רינאוי-זועבי: כן.

ג'ידא רינאוי-זועבי: כן.

ינון אזולאי: תודה.

ינון אזולאי: זה לגבי כוכב המדבר.

ינון אזולאי: לגבי סעיף 5, תכנית לפיתוח כלכלי חברתי בקרב האוכלוסייה הבדואית בחינוך הבלתי פורמלי.

ינון אזולאי: בכמה יישובים מדובר ובאיזה יישובים?

ינון אזולאי: אנחנו מדברים על יישובים מהפזורה, אלה שקיימים כרגע?

גלעד שור: מתוך התקציב הזה, הפעילות שאנחנו יודעים כוללת ברובה את רוב היישובים בנגב.

גלעד שור: יש שם כמה פעולות כאשר את הפעולות היא מרכז מורשת אזורי שיקום ברהט וישרת מן הסתם את כל התושבים הבדואים שבמרחב.

גלעד שור: אחד הוא חינוך אזורי שפועל באופן רוחבי.

ינון אזולאי: אני אמקד אותך.

ינון אזולאי: אנחנו מכירים את ילדי הפזורה.

ינון אזולאי: המצב שם יותר מורכב מאשר בתוך היישובים עצמם.

ינון אזולאי: האם אתם מגיעים גם לילדי הפזורה דרך המועצות שלהם כמו נווה מדבר ואל-קסום וכן עושים להם את המענה הזה גם בשעות אחר הצוהריים.

ינון אזולאי: האמת היא שגם בבוקר יש איתם בעיה אבל לפחות להחזיק אותם אחר הצוהריים.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שלהגיע אליהם, לפעמים זה יכול להיות רבע שעה, 20 דקות בשבילים ואף יותר.

ינון אזולאי: השאלה אם אתם מגיעים אליהם ונותנים להם גם את המענה.

גלעד שור: כן.

גלעד שור: מגיעים אליהם ונותנים להם את המענה.

גלעד שור: זה לא מהסעיף עליו אנחנו מדברים עכשיו אבל נותנים מענה גם לפזורה.

ינון אזולאי: סעיף 7, פרויקט ג'וסר.

ינון אזולאי: ממתי הפרויקט הזה קיים ולכמה זמן?

ינון אזולאי: תן לי קצת פרטים.

גלעד שור: בשנה האחרונה היה המחזור הראשון.

גלעד שור: זה פיילוט חדש שבא לקחת צעירים מהחברה הבדואית ולהכשיר אותם.

ינון אזולאי: להכשיר אותם למה?

ינון אזולאי: במגזר הציבורי?

גלעד שור: במגזר הציבורי כשאנחנו מכוונים לשירות המדינה ואנחנו יודעים שלא כל ה-30 הראשונים יהיו בפנים.

ינון אזולאי: כמה זמן קיים הפרויקט הזה?

גלעד שור: שנה אחת.

גלעד שור: אנחנו עכשיו מריצים את מחזור ב' ו-ג'.

ינון אזולאי: יש לכם יעדים מתי ייכנסו לעבודה?

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שבשירות הציבורי יש תת ביצוע מבחינת ההחלטה לגבי מספר העובדים שיהיו בשירות הציבורי.

ינון אזולאי: השאלה מה היעדים שלכם ואם עד עכשיו עמדתם ביעדים האלה.

גלעד שור: המחזור הראשון הסתיים לפני כמה חודשים.

גלעד שור: תהליכי מכרוז במדינה, גם במצב נורמלי לוקחים יותר מכמה חודשים.

ינון אזולאי: כמה היו במחזור הראשון?

גלעד שור: סיימו 22.

ינון אזולאי: אגב, כל מי שנכנס בדרך כלל מסיים?

גלעד שור: לא.

גלעד שור: בכל תכנית בחברה הבדואית יש נשירה וגם כאן.

ינון אזולאי: מתוך ה-22 האלה, מה המספר שהוא היעד שלכם להכניס אותם בתוך חצי שנה או פחות לעבוד במגזר הציבורי?

גלעד שור: הכוונה שלנו שכולם ייכנסו לעבודה כלשהי בתוך שירות המדינה.

גלעד שור: היעד שלנו הוא בין אחד לארבעה.

ינון אזולאי: כלומר, 18 אתה שולח ו-4 אתה משאיר.

גלעד שור: לא.

גלעד שור: לכולם נמצא בשירות הציבורי הרחב.

ינון אזולאי: שירות המדינה.

גלעד שור: גם בשירות המדינה, גם בשלטון הקומי, גם בארגונים ציבוריים במובן הרחב יותר מתוך הבנה שלא כל ה-22 יכולים לעמוד בקריטריונים.

ינון אזולאי: תכנית מספר 8, מג'לס.

ינון אזולאי: זה פרויקט של המגרשים בתוך המגזר.

ינון אזולאי: אתם עובדים עם נכבדי הקהילה?

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שגם להם יש בוררות שלהם ואצלם זה בצורה אחרת.

ינון אזולאי: האם אתם עובדים איתם בשיתוף פעולה?

ינון אזולאי: רואים את הפשיעה בחברה הערבית שהיא על כל מיני דברים פנימיים שלהם.

ינון אזולאי: אנחנו שומעים פתאום על כבוד השפחה או על נקמת דם.

ינון אזולאי: אתם יודעים לעבוד איתם בשיתוף פעולה ולנהל אתם?

ינון אזולאי: לאחרונה הייתה כתבה שאיתם אנחנו לא עובדים, יש לנו מגשרים שלנו ואנחנו לא משתפים אותם בזה.

ינון אזולאי: השאלה אם אתם עובדים לצדם או לא.

גלעד שור: זאת בדיוק הכוונה.

גלעד שור: הכוונה היא לקחת אנשים מתוך הקהילה שחלקם כבר עובדים בצורה כזאת ואחרת ולהכניס אותם לתוך מסגרת החוק הישראלי.

גלעד שור: זאת אומרת, שתהיה התאמה בין המסגרת בה הם פועלים כיום ובהתאמה לחוק.

משה ארבל: חבר הכנסת אזולאי שאל אם אתם פועלים גם אל מול הגורמים הרלוונטיים.

גלעד שור: אנחנו לא לוקחים סתם מישהו מהרחוב ואומרים לו בוא, תהיה עכשיו מגשר.

גלעד שור: הכוונה היא לבחור את האנשים הנכונים.

משה ארבל: לגבי מפוני דהנייה.

משה ארבל: אני לא יודע אם אתה הגורם הרלוונטי.

משה ארבל: סעיף 5 בהחלטת הממשלה קובע הענקת מענק של 100 אלף שקלים בתמורה לחתימה על התחייבות לפינוי מבנה המגורים בתל ערד, כתב ויתור על כל טענה ודרישה נוספת.

טל ישראלי: אני מתנצלת שאני מפריעה לך אבל אנחנו לא דנים בכל החלט ת הממשלה.

משה ארבל: זה הבנתי אבל זה רלוונטי להעברה התקציבית כי מדובר כאן על כסף.

משה ארבל: הנתון שאנחנו חברי הוועדה צריכים לדעת הוא כמה מהזכאים כבר חתמו על אותו הסכם וכתב ויתור וזכאים כבר לקבל את הסכום הזה וכמה מתוכם לא.

משה ארבל: זה נתון רלוונטי ומשמעותי כי בסוף אם מדברים כאן על העברה תקציבית לטובת הדבר הזה, צריך לדעת אם יש צורך בכל הסכום או בחלקו.

טל ישראלי: ההעברה התקציבית ספציפית מדברת על הפיתוח של שכונת מגורים.

ינון אזולאי: כלומר, לא על הכסף שהם מקבלים.

טל ישראלי: אם ז'נט נמצאת כאן, אולי היא תוכל להתייחס.

אלכס קושניר: אני מבקש להעביר לוועדה את הנתון הזה בכתב.

ינון אזולאי: התייעצות.

אלכס קושניר: אנחנו יוצאים להתייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: נחזור בשעה 10:51 להצבעה.

אלכס קושניר: אני מחדש את הישיבה.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על פנייה מספר 141 עד 142, רשויות פיקוח.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושרה

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

ינון אזולאי: רוויזיה.

אלכס קושניר: יש רוויזיה.

אלכס קושניר: פנייה מספר 179, 185 עד 188, בהסכמת האופוזיציה, משרד לנגב וגליל.

ידידיה גרינוולד: אגף תקציבים.

ידידיה גרינוולד: פנייה מספר 188.

ידידיה גרינוולד: הבקשה דנה בסעיף תקציבי 04.

ידידיה גרינוולד: עיקר הפנייה עוסקת במשרד לפיתוח ופריפריה, נגב וגליל כאשר בתכנית 04-63-03, פיתוח הנגב והגליל, הפנייה נועדה לתקצב 13,500 אלפי שקלים בהוצאה ו-25,342 אלפי שקלים בהרשאה להתחייב בהתאם להחלטות ממשלה לנגב.

ידידיה גרינוולד: 5,000 אלפי שקלים בהרשאה להתחייב עבור בתי יצירה למוסיקה בנגב ובגליל.

ידידיה גרינוולד: בתכנית 04-52-15, שזה משרד הדיגיטל הלאומי, יש תקצוב של 3,200 אלפי שקלים בהרשאה להתחייב עבור תכנית מובילים דיגיטליים ברשויות המקומיות, שזאת תכנית שנעשית בשיתוף פעולה של משרד הדיגיטל ומשרד הפנים.

ינון אזולאי: אני רוצה לשאול את התקציבן.

ינון אזולאי: אפשר להעלות אותו?

ינון אזולאי: אפשר להעלות את דרור סורוקה?

דרור סורוקה: בוקר טוב לכל חברי הוועדה.

ינון אזולאי: החלטת הממשלה לגבי עלה נגב.

ינון אזולאי: היא משנת 2018 או 2017?

דרור סורוקה: יש שתי החלטות ממשלה, האחת מ-2018 ואחת מ-2020.

ינון אזולאי: איזו החלטת ממשלה מתייחסת כאן?

דרור סורוקה: שתיהן.

דרור סורוקה: שתי החלטות הממשלה נמשכות - הראשונה עד 2021 והשנייה עד 2022.

דרור סורוקה: שתי החלטות שרצות במקביל.

דרור סורוקה: התקציבים באים ממשרדי ממשלה שונים למימון שתי ההחלטות יחד.

ינון אזולאי: אגב, שאר משרדי הממשלה העבירו את הכסף?

דרור סורוקה: כן.

דרור סורוקה: אין לנו בעיה עם משרדי ממשלה.

דרור סורוקה: זה פרויקט שכל משרדי הממשלה מכבדים את ההתחייבויות שלהם.

ינון אזולאי: הסעיף הבא, ה-13 וחצי, גם הוא בהחלטת ממשלה?

דרור סורוקה: כן.

דרור סורוקה: הכול החלטת ממשלה.

ינון אזולאי: לגבי בתי יצירה למוסיקה בנגב ובגליל, סך של 5 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: אלה כספים קואליציוניים או מתוך תקצוב המשרד?

דרור סורוקה: זה לא כסף קואליציוני שעבר בהחלטת ממשלה.

דרור סורוקה: זה כסף שהוקפא בסיכום של יושב ראש ועדת כספי עם חיליק טרופר ואגף התקציבים.

דרור סורוקה: הפרויקט עצמו, המהות שלו, הוא סוג של העתקת המודל של לב בית היוצר שעובד בנמל תל אביב לטובת כל היוצרים המוסיקאים האומנים במרכז.

דרור סורוקה: יש להם פלטפורמה בה הם זוכים לחיזוק, ללימוד, להעצמה, להקלטות, להופעות אליהן כל התמורה ממכירת הכרטיסים מגיעה לאמנים.

דרור סורוקה: המודל הזה עובד בצורה מדהימה בנמל תל אביב.

דרור סורוקה: ההחלטה הייתה להעתיק את המודל הזה ולהקים אחד עבור הצעירים בנגב ואחד עבור הצעירים בגליל.

דרור סורוקה: המקומות כבר נבחרו.

דרור סורוקה: בדרום זה יוקם בבאר שבע ובצפון זה יוקם בעכו, בשיתוף בית ספר רימון.

דרור סורוקה: אנחנו חושבים שזה משהו שיביא הרבה מאוד צעירים לאזורים האלה, גם להופיע, גם להתאמן, גם לזכות להכשרות.

אלכס קושניר: עשינו את זה ביחד עם השר פורר והשר טרופר ואני גם מצאתי לזה כסף.

אלכס קושניר: המטרה היא לאפשר לצעירים לממש את הפוטנציאל שלהם ולא רק במרכז תל אביב אלא גם בפריפריה.

ינון אזולאי: זה רק במוסיקה?

אלכס קושניר: במקרה הזה מדובר מוסיקה.

אלכס קושניר: יוקם מרכז אחד בבאר שבע ואחד בעכו.

ינון אזולאי: סתם שאלה.

ינון אזולאי: למה לא הקימו אחד באזור קריית שמונה, בגליל העליון.

אלכס קושניר: כי הם עשו קול קורא.

אלכס קושניר: עד כמה שאנין מבין, דרור, עשיתם קול קורה.

דרור סורוקה: כן.

דרור סורוקה: פורסם קול קורא לרשויות המקומיות.

דרור סורוקה: אני חייב לומר ש-22 רשויות מקומיות הגישו והייתה תחרות מאוד מאוד גדולה שהפתיעה אפילו אותנו.

ינון אזולאי: תוסיפו עוד 5 מיליון כך שיהיה גם לגליל העליון.

דרור סורוקה: כרגע הסיכום הוא שאנחנו מתחילים להקים בעכו ובבאר שבע.

דרור סורוקה: כנראה שהמטרה ב-2022 היא לפעול לנסות להקים עוד אחד או עוד שניים.

דרור סורוקה: יש שאיפה כזאת.

ינון אזולאי: מצוין.

ינון אזולאי: תגיד לי, תכנית 04-52-15, משרד הדיגיטל הלאומי.

ידידיה גרינוולד: זה לא תחת נגב גליל.

ידידיה גרינוולד: זה תחת משרד הפנים.

ידידיה גרינוולד: זאת תכנית שהיא בשיתוף פעולה.

ינון אזולאי: בסדר.

ינון אזולאי: רק נגיד לדרור תודה רבה.

ינון אזולאי: דרור, אנחנו מאוד מודים לך.

דרור סורוקה: בשמחה.

דרור סורוקה: תודה.

ינון אזולאי: למה הכנסתם את זה כאן?

ידידיה גרינוולד: שני הנושאים תחת סעיף 04 של משרד ראש הממשלה.

ינון אזולאי: לא ידעתי שזה כך כי אחרת לא היינו מאשרים.

ידידיה גרינוולד: איתן כהן נמצא ב-זום להסביר.

ידידיה גרינוולד: זאת תכנית שהיא בשיתוף פעולה של משרד הדיגיטל ומשרד הפנים, של מובילים דיגיטליים ברשויות מקומיות.

ידידיה גרינוולד: מי שעושה את ההכשרה לאותם צוערים או אנשים שמביאים את הדיגיטציה לרשויות המקומיות ממשרד הדיגיטל.

ידידיה גרינוולד: מי שמתקצב את התכניות שנבנות במסגרת ההכשרה, זה שמרד הפנים.

ינון אזולאי: משרד הפנים גם מתפעל את זה?

ידידיה גרינוולד: משרד הפנים מתפעל את זה יחד עם משרד הדיגיטל דרך הרשויות.

ינון אזולאי: עד עכשיו זה לא היה?

ינון אזולאי: זה משהו חדש השנה?

ידידיה גרינוולד: זה פרויקט שהוא בהתאם לרשויות שזוכות.

ידידיה גרינוולד: יש קריטריונים מסוימים.

ינון אזולאי: כמה רשויות זכו בזה?

ינון אזולאי: הסכום הוא רק 3 מיליון ומשהו?

ינון אזולאי: כמה כל התכנית הזאת?

איתן כהן: אם תרצו, אני ארחיב.

אלכס קושניר: כן, בבקשה.

אלכס קושניר: שלום איתן.

איתן כהן: שלום.

איתן כהן: מדובר בתכנית.

איתן כהן: אנחנו השנה במחזור הרביעי.

איתן כהן: מדי שנה נבחרות כ-20 רשויות מקומיות.

איתן כהן: מדובר בצוותים מתוך הרשות המקומית שמגיעים מועמדות ונבחרים על בסיס מצב הרשות המקומית, רצינות הצוות וכדומה.

איתן כהן: ההכשרה היא דרך ישראל דיגיטלית ומשרד הפנים הוא המשרד שמתקצב את הפרויקט.

איתן כהן: הרעיון הוא לא רק להעביר את הצוותים הכשרה לטובת טרנספורמציה דיגיטלית אלא שההכשרה תהיה לצד פרויקט אמיתי, ממשי, עם כסף.

איתן כהן: 3,200 מיליון, זה בערך 200-150 אלף שקלים לרשות לטובת פרויקט שצריך לבוא יחד עם ההכשרה.

ינון אזולאי: התייעצות.

אלכס קושניר: התייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: חוזרים להצבעה בשעה 11:03.

אלכס קושניר: אני מחדש את הישיבה.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על פניות מספר 179, 188-185, משרד נגב וגליל ומשרד הפנים.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר

ינון אזולאי: בעד.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

ינון אזולאי: אין רוויזיה.

אלכס קושניר: פנייה מספר 150-146, משרד המדע, התרבות והספורט.

נעם שרלו בריגה: רפרנט תקשורת ומדע, אגף התקציבים.

נעם שרלו בריגה: הפנייה נועדה לתקצוב סך של 125,844,000 בהוצאה וסך של 500 אלפי שקלים בהכנסה מיועדת ובהוצאה מותנית בהכנסה, בעיקר עבור תקצוב הסכמים קואליציוניים, השתתפות משרדי ממשלה שונים בדמי החברות של ארגוני מדע בין-לאומיים, תקצוב בהתאם לביצוע של מענקי מחקר במסגרת קרנות המחקר שמשרד המדע מפעיל ועבור תקצוב בגין הרשאות עבר בפעילות סוכנות החלל.

ינון אזולאי: תכף נרחיב על החלל.

ינון אזולאי: יש לי מה לומר אבל לפני כן.

אלכס קושניר: אבל כבר דיברנו פעם על החלל.

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: אני רוצה לבקר.

ינון אזולאי: סתם.

ינון אזולאי: זה נלקח מסעיף במשרד ראש הממשלה, מסעיף במשרד החוץ ומסעיף ברשות האוכלוסין והוצאות פיתוח אחרות.

ינון אזולאי: תן לי בבקשה הסבר כמה נלקח מכל אחד ומאיזה סעיפים בתוך המשרדים האלה.

נעם שרלו בריגה: החלטות הממשלה שגם צורפו לפנייה קובעות שדמי החברות בחלק מהארגונים הבין-לאומיים יאוגמו על ידי מספר משרדי ממשלה.

נעם שרלו בריגה: מדובר כאן באיגום תקציבי ממשרד החוץ וממשרד ראש הממשלה, לדמי החברות בארגונים.

ינון אזולאי: כלומר, לא לקחתם את זה כמשהו שנפגע.

נעם שרלו בריגה: לא.

נעם שרלו בריגה: זה כסף שמראש תוקצב שם לצורך העברה למשרד המדע לאיגום המשאבים.

ינון אזולאי: בתכנית מספר 19-40-01, הוצאה מותנית בהכנסה.

ינון אזולאי: באיזו הכנסה היא מותנית.

נעם שרלו בריגה: תקציבן המשרד יוכל להרחיב על זה.

נעם שרלו בריגה: יש כאן פרויקט משותף עם סוכנות החלל הצרפתית שהם מעבירים את הכסף למדינת ישראל ומשרד מבצע.

ינון אזולאי: בסעיף 4, יש שם היקף הכנסה שמקבלים מסוכנות החלל הצרפתית.

ינון אזולאי: השאלה שלי – ואחר כך נחזור לסעיפים הקודמים – כמה כסף כל שנה אנחנו מקבלים מסוכנות החלל הצרפתית?

משה איצקוביץ: משרד המדע והטכנולוגיה.

משה איצקוביץ: הסכומים משתנים אבל הם נעים בין 200 ל-300 אלף שקלים.

ינון אזולאי: סכום אותו אנחנו מקבלים?

משה איצקוביץ: כן.

משה איצקוביץ: אנחנו מקבלים.

ינון אזולאי: זה נשמע סכום זעום.

משה איצקוביץ: כן כי הפעילות עצמה בוצעה ב-2017.

ינון אזולאי: אנחנו משלמים להם משהו?

משה איצקוביץ: לא.

ינון אזולאי: עבור מה מקבלים את זה?

משה איצקוביץ: אני לא יודע להגיד בדיוק אבל זה ההסכם שנעשה בזמנו עם סוכנות החלל הצרפתית.

משה איצקוביץ: יש שם החזרים על פעילות, על תחזוקה.

ינון אזולאי: זה משהו שמגיע לנו מהעבר.

ינון אזולאי: הבנתי.

ינון אזולאי: עכשיו אחזור איתך לפנייה הקודמת - מספר 1, לגבי מרכזי מחקר ופיתוח בפריפריה.

ינון אזולאי: כמה מרכזי פיתוח כאלה יש בפריפריה והיכן הם נמצאים.

אופיר כץ: כמה יש לפני ההרחבה.

נעם שרלו בריגה: לא מדובר כאן על פתיחת מרכז חדש.

נעם שרלו בריגה: מדובר כאן על תקצוב של המרכזים הקיימים.

ינון אזולאי: כן.

ינון אזולאי: הקיימים.

ינון אזולאי: לא דיברתי על החדש.

ינון אזולאי: אני מדבר על הקיימים.

ינון אזולאי: כמה בסך הכול יש לנו?

נעם שרלו בריגה: יש מכון מחקר גדול בקריית שמונה, מכון מיגל.

נעם שרלו בריגה: יש בעוטף עזה.

נעם שרלו בריגה: יש בים המלח.

נעם שרלו בריגה: יש בקצרין.

נעם שרלו בריגה: יש במשולש.

נעם שרלו בריגה: יש את מו"פ אגודת הגליל שגם הוא נמצא בחברה הערבית.

ינון אזולאי: כל אלה מתוקצבים מלא?

נעם שרלו בריגה: לא.

נעם שרלו בריגה: המשרד משתתף בתקצוב שלהם.

נעם שרלו בריגה: זה לא מו"פים ממשלתיים אלא מופ"ים שמשרד המדע משתתף באחוז מסוים מתוך התקציב שלהם.

נעם שרלו בריגה: אם אני לא טועה, פחות מחצי.

ינון אזולאי: חסכת לי את השאלה הבאה לגבי המגזר הערבי כי אתה אומר שיש.

אופיר כץ: מה זה הרחבת תכניות לקידום חינוך מדעי וטכנולוגי?

אופיר כץ: הרחבה של מה זה?

אופיר כץ: איפה?

משה איצקוביץ: יש שתי תכניות עיקריות.

משה איצקוביץ: האחת היא תכנית חונכות שמעניקה מלגות לסטודנטים למדעים שחונכים תלמידי תיכון.

משה איצקוביץ: התכנית השנייה היא תכנית שנקראת מדעניות העתיד שמכווינה נערות בתיכון ונותנת להן תגבור בתחומי המדעים, כל מיני תכניות העשרה ומנסה להכווין אותן למקצועות מדעיים.

אופיר כץ: עכשיו אתם שמים על התכניות האלה עוד כסף?

משה איצקוביץ: כן.

ינון אזולאי: אגב, יש כאן כספים קואליציוניים?

נעם שרלו בריגה: כן.

נעם שרלו בריגה: של מפלגת כחול לבן.

ינון אזולאי: לגבי מספר 2.

ינון אזולאי: 31 מיליון בהוצאה עבור איגום תשלום דמי החברות של מדינת ישראל בארגוני מדע ומחקר.

ינון אזולאי: זה סכום אנחנו מעבירים כל שנה?

ינון אזולאי: זאת ההשתתפות שלנו כחברים?

ינון אזולאי: כמה כסף מעבירה המדינה כדמי חבר?

נעם שרלו בריגה: אתה שואל מה סך ההשתתפות בכל מרכזי המדע הבין-לאומיים.

ינון אזולאי: כתוב כאן איגום תשלום דמי חבר.

אלכס קושניר: כמה כסף אנחנו משלמים?

משה איצקוביץ: כולל כספים שאנחנו מביאים ממשרדים אחרים?

אלכס קושניר: כן.

ינון אזולאי: כן.

ינון אזולאי: כמה זה עולה למדינת ישראל.

משה איצקוביץ: באזור ה-80 מיליון.

נעם שרלו בריגה: חשוב לומר בהקשר הזה שהשותפות שלנו בארגונים הבין-לאומיים מאפשרת לחוקרים ישראלים לגשת למענקי מחקר של הארגונים.

ינון אזולאי: באותו מקום, בהחלטת הממשלה, הצטרפות למכון הבין-לאומי לניתוח מערכות.

ינון אזולאי: יש את הוועדה הישראלית למכון הבין-לאומי לניתוח מערכות יישומיות.

ינון אזולאי: בוועדה הזאת צריכים להיות מספר נציגים ובכל שלוש שנים צריכים להיבחר מחדש.

ינון אזולאי: האם נבחרו או שאתם משאירים את זה כך.

ינון אזולאי: פעם אחרונה נבחרו בשנת 2017.

ינון אזולאי: מאז 2020 נבחרו נציגים חדשים?

ינון אזולאי: אני מבקש שתשלחו לנו תשובה האם נבחרו.

ינון אזולאי: בתכנית מספר 4, סך 500 אלפי שקלים בהכנסה בהוצאה מותנית.

ינון אזולאי: על מה אנחנו מדברים כאן?

ינון אזולאי: על איזו הוצאה מותנית?

ינון אזולאי: בעצם שאלתי אתכם על זה.

ינון אזולאי: זה בסדר גמור.

ינון אזולאי: התייעצות.

אלכס קושניר: התייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: חוזרים להצביע בשעה 11:15.

אלכס קושניר: אני מחדש את הישיבה.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על אישור פנייה מספר 150-146, משרד המדע, התרבות והספורט.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: אתה לא בעד התרבות?

ינון אזולאי: אני בעד התרבות.

אלכס קושניר: אתה לא בעד המדע.

ינון אזולאי: אני בעד המדע.

ינון אזולאי: יש לך רוב?

ינון אזולאי: אם יש לך רוב, אני לא אפיל לך את זה.

אלכס קושניר: הפעם יש לי.

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושרה

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

ינון אזולאי: רוויזיה.

אלכס קושניר: יש רוויזיה.

אלכס קושניר: פנייה מספר 66, משרד הרווחה.

אסף דוברוביצר: רפרנט רווחה, אגף התקציבים.

אסף דוברוביצר: הפנייה התקציבית נועדה להקטנת ההוצאה המותנית בהכנסה בסך של 113 מיליון ו-429 אלף שקלים על מנת להכין את התקציב לביצוע.

אסף דוברוביצר: פירוט לפי תכניות: תכנית 23-10-39 – שירותים אישיים וחברתיים – סך של 4 מיליון ו-429 אלף שקלים.

אסף דוברוביצר: תכנית 23-11-65 – תכנית תקון וסיוע לבתי משפט בסך מיליון ו-538 אלף שקלים.

אסף דוברוביצר: תכנית 23-11-75 – תקון וסיוע לבתי משפט, מיליון ו-431 אלף שקלים.

ינון אזולאי: פנייה מבורכת.

ינון אזולאי: כל פנייה של רווחה היא פנייה מבורכת.

אלכס קושניר: אז בוא נצביע.

ינון אזולאי: אתה תראה שזה לא אקח הרבה זמן.

ינון אזולאי: ממש ב-20 דקות סיימנו.

ינון אזולאי: תכנית 23-10-39.

ינון אזולאי: בשבוע שעבר העברנו סך של 17 מיליון שקלים לאותו סעיף.

ינון אזולאי: מה ההבדל ביניהם?

אסף דוברוביצר: למשרד הרווחה יש את התקציב עצמו ויש את התקציב של הוצאה מותנית בהכנסה שהוא תלוי בהכנסות מרשויות מקומיות.

אסף דוברוביצר: משרד הרווחה עובד בתחום תקציבי הרווחה, חלקם הגדול הוא דרך מצ'ינג עם הרשויות המקומיות ולכן אלה שתי מערכות נפרדות, מערכת אחת היא תקציב המשרד לשירותים אישיים וחברתיים שבאמת ביצענו את ההעברה לקראת חוף השנה, והתקציב עכשיו הוא בהתאם להכנסות מהרשויות המקומיות לפי ביצוע המצ'ינג.

ינון אזולאי: אולי לא קראתי נכון אבל אנחנו מדברים על היישובים הצ'רקסים והדרוזים בגולן.

גלית רייכמן מימון: מדובר כאן על התאמת התקציב להכנסות שהתקבלו בפועל.

אופיר כץ: ברשותך, שאלה.

אופיר כץ: אתם רושמים בפנייה הזאת לתקצוב כלל המענים למשפחות, ילדים ונוער.

אופיר כץ: בעבר קיימנו מספר דיונים וראינו שיש עוד בעיה של ילדים שעוברים התעללות בגני הילדים.

אופיר כץ: זה משהו שאתם מתלמים ממנו?

אופיר כץ: הילדים האלה שחוטפים את המכות בגן, אחר כך זה לא מסתיים שם אלא אחר כך הם צריכים טיפולים והם לא חוזרים לעצמם גם שנים קדימה.

אופיר כץ: יש איזושהי התייחסות של משרד הרווחה לבעיה הזאת?

גלית רייכמן מימון: המשרד מטפל במגוון גדול של ילדים שנמצאים בסיכון.

גלית רייכמן מימון: ספציפית לגבי הגיל הרך שאתה מדבר עליו, ברגע שילדים נמצאים בסיכון ובסכנה, המשרד מטפל.

גלית רייכמן מימון: לגבי התופעה שאתה מדבר עליה, זאת תופעה שהמשרד נדרש לה כרגע.

אופיר כץ: הוא מזמן נדרש אליה ולא עשה עם זה כלום.

גלית רייכמן מימון: מגבשים לזה מענים.

רון כץ: מה זה מגבשים התחלתם?

גלית רייכמן מימון: אני יכולה לבדוק ואני אתן לך תשובה מוסמכת.

אופיר כץ: גם יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד כאן.

מיכל שיר סגמן: אנחנו עושים דיון מיוחד על הנושא הזה.

אופיר כץ: זה משהו אחר.

אופיר כץ: לילדים האלה אין כתובת.

אופיר כץ: ההורים הולכים לפסיכולוגים.

מיכל שיר סגמן: אנחנו כרגע מייצרים גורם שהוא מתאם ומתכלל את כל הילדים מאחר והילדים הם מעבר לחינוך אלא גם בריאות, הם גם רווחה והם בעצם כל משרדי הממשלה והרבה מאוד מהדברים נופלים הרבה פעמים בין הכיסאות.

אופיר כץ: זה לא בין הכיסאות.

אופיר כץ: אין לזה מענה בכלל.

אופיר כץ: אין להם כתובת.

מיכל שיר סגמן: לכן אני אומרת שאנחנו מייצרים את הכתובת הזאת.

ינון אזולאי: אומרת מיכל אני הכתובת ליצור את הכתובת.

אופיר כץ: לא, היא לא הכתובת.

מיכל שיר סגמן: אני אומרת שאנחנו מייצרים את הכתובת.

מיכל שיר סגמן: נושא של ניכור הורי.

מיכל שיר סגמן: נושא הניכור ההורי הוא נושא שהוא מאוד מאוד רגיש.

מיכל שיר סגמן: האם יש איזושהי התייחסות על מנת שהילדים – שוב, אני חוזרת לזה מנקודת המבט של הילדים ואפילו לא של ההורים כי גם ההורים נפגעים בתוך הליך של ניכור הורי – ואתם נותנים את הדעת על הנושא הזה כי מדובר במשפחות במצוקה, ילדים ונוער בקהילה והם במצב של מצוקה.

מיכל שיר סגמן: האם יש איזשהו כלי?

קריאה: בפנייה הבאה.

גלית רייכמן מימון: אני רוצה לחדד.

גלית רייכמן מימון: כרגע אנחנו מדברים על פנייה שמתייחסת רק להחלטות שאנחנו מקבלים.

גלית רייכמן מימון: זאת לא פנייה תקציבית של העברת תקציב נטו ממקום למקום אלא רק על גובה ההכנסות.

גלית רייכמן מימון: כמו שאתם בטח יודעים, הרשויות משתתפות ב-25 אחוזים מתקציב הרווחה.

גלית רייכמן מימון: מכיוון שהמשרד עוסק במגוון מאוד מאוד גדול של שירותים שפרוסים על פני כמעט 260 רשויות מקומיות, בסופו של דבר אין התאמה והשירותים אם מאוד מאוד דינאמיים ומשתנים במהלך השנה.

גלית רייכמן מימון: קשה לנו לחזות בתחילת השנה מה יהיה הגובה המדויק.

אלכס קושניר: תציגי את עצמך

גלית רייכמן מימון: סגנית מנהל אגף תקציבים, משרד הרווחה.

גלית רייכמן מימון: כמו שאמרתי, קשה לנו מאוד לחזות בתחילת השנה במדויק מה יהיה גובה ההכנסות בפועל בכל נושא ונושא ולכן הפנייה הזאת כרגע מדברת אך ורק על החלק של ההכנסות.

גלית רייכמן מימון: לשאלתך לגבי הניכור ההורי.

גלית רייכמן מימון: יש שירותים של המשרד, ישנם מענים של המשרד כמו למשל מרכזי קשר שנותנים מענה לכך.

אלכס קושניר: בסדר.

אלכס קושניר: הנקודה ברורה.

ינון אזולאי: תכנית 23-11-65.

ינון אזולאי: על מה זה הולך?

ינון אזולאי: בשבוע שעבר העברנו על אותו סעיף ועל אותה שורה סכום של 26 מיליון ו-296 אלף שקלים.

ינון אזולאי: על מה זה הולך הפעם.

גלית רייכמן מימון: זה החלק של ההכנסות מהרשויות המקומיות.

אלכס קושניר: למה אתם לא מביאים את זה באותה פנייה?

אלכס קושניר: זה משגע אותי.

ינון אזולאי: יכלו לפתור את זה באותו זמן.

ינון אזולאי: התייעצות.

אלכס קושניר: חוזרים להצביע בשעה 11:26.

אלכס קושניר: אני מחדש את הישיבה.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על פנייה מספר 66, משרד הרווחה.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושרה

ינון אזולאי: בעד.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

ינון אזולאי: אין רוויזיה.

אלכס קושניר: אין רוויזיה על משרד הרווחה.

אלכס קושניר: פנייה מספר 42, 46-45, חוק חיילים משוחררים.

נטע בר זיו: בוקר טוב.

נטע בר זיו: אגף התקציבים.

נטע בר זיו: הפנייה נועדה להעברת 216 מיליון שקלים ו-200 אלפי שקלים לקרן לחיילים משוחררים לפי התכניות הבאות: מענקי שחרור – 25 מיליון שקלים.

נטע בר זיו: פיקדון שחרור – 185 מיליון שקלים.

נטע בר זיו: קרן לסיוע נוסף, שזאת תוספת לשכר דירה לחיילים בודדים משוחררים – 6 מיליון שקלים.

נטע בר זיו: קרן להשכלה גבוהה – 6.2 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: מה זה החזר של מענקי שחרור?

ינון אזולאי: מי מתקצב את זה?

ינון אזולאי: כמה יש בקרן?

נטע בר זיו: על פי חוק קליטת חיילים משוחררים, כל חייל משוחרר זכאי למענק שחרור ופיקדון שחרור שנקבעים לפי משך השירות שלו וסוג השירות שלו.

נטע בר זיו: זה כמו צבירה של פר חודש ששירת, צבירה למענק ופיקדון לשחרור.

נטע בר זיו: זאת הוצאה שיוצאת על פי חוק.

נטע בר זיו: מענק השחרור יוצא חודשיים אחרי מועד השחרור והפיקדון הוא לפי בחירת הפרט והמשיכה שלו היא לפי מטרות ייעודיות שמוגדרות בחוק.

ינון אזולאי: מה קרה השנה, חסר כסף בפנייה הזאת?

נטע בר זיו: כל שנה זה צפי מאוד קשה לביצוע.

ינון אזולאי: כמה משתחררים אנחנו יודעים.

ינון אזולאי: בדרך כלל הצבא מסודר מאוד והוא יודע כמה מתגייסים וכמה משתחררים.

נטע בר זיו: כן, אבל אתה לא יודע נגיד כמה ימשיכו לקבע וכמה לא או כמה קרביים ימשיכו לקבע.

ינון אזולאי: מי שעובר לקבע לא מקבל מענק?

נטע בר זיו: הוא מקבל ספציפית אבל אתה לא יודע לתכנן בדיוק את הדבר הזה.

נטע בר זיו: אני יכולה להגיד שזה דבר שאנחנו מודעים אליו ועובדים עליו כדי לטייב תא האומדן הזה לפני תחילת השנה.

ינון אזולאי: לגבי תכנית 46-01-02.

ינון אזולאי: קרן הפיקדון.

ינון אזולאי: זה בנוסף?

נטע בר זיו: כן.

נטע בר זיו: כל חייל משוחרר מקבל גם מענק שחרור וגם פיקדון אותו הוא יכול לנצל בחמש השנים הראשונות לחמש מטרות, ביניהן שכר לימוד.

נטע בר זיו: זה משתנה לפי מי שבוחר למשוך את זה.

ינון אזולאי: לגבי שכר הלימוד, יש משהו מסוים שרוצים שהמשוחרר ילמד?

נטע בר זיו: זה למוסדות להשכלה גבוהה.

ינון אזולאי: אבל במוסדות להשכלה גבוהה מגבילים את מקצוע הלימוד?

אלכס קושניר: לא.

נטע בר זיו: לא.

נטע בר זיו: אין הגבלה.

ינון אזולאי: תכנית 46-01-03.

ינון אזולאי: כמה חיילים בודדים מתוקצבים כל שנה?

נטע בר זיו: אני אשמח שליטל, התקציבנינת של הקרן, תענה על זה.

ליטל שוורץ: שלום לכולם.

ליטל שוורץ: בממוצע בשנה משתחררים בודדים בהיקף של כ-3,500.

ליטל שוורץ: אני יכולה לומר שהשנה נהנו מההטבה של שכר הדירה לחיילי משוחררים בודדים כ-3,090.

ינון אזולאי: שכר הדירה ניתן גם במהלך השירות?

אלכס קושניר: כן, אבל זה לא דרך הקרן.

נטע בר זיו: יש שכר דירה לבודדים.

נטע בר זיו: יש כל מיני מענקים לבודדים במהלך השירות.

ינון אזולאי: ואחר כך כמה הוא מקבל ולכמה זמן?

אלכס קושניר: לשנה.

אלכס קושניר: 1,000 שקלים.

ינון אזולאי: הסעיף הבא, קרן לעידוד רכישת השכלה גבוהה.

ינון אזולאי: הקרן מנוצלת כל שנה עד תומה?

נטע בר זיו: לפעמים יש יתרות.

נטע בר זיו: גם זאת תוצאה שיוצאת על פי חוק והתוצאה היא תוצאתית לכמה אנשים באותה שנה בחרו ללמוד במוסדות בפריפריה או שאלה אנשים שגרים בפריפריה וזכאים למלגת לימודים של שנה ראשונה.

ינון אזולאי: זה רק מי שלומד בפריפריה?

נטע בר זיו: כן.

נטע בר זיו: הקרן הזאת נותנת שנה ראשונה של סיוע בשכר לימוד למי שלומד במוסדות שנמצאים בפריפריה או שהוא בעצמו והוריו מהפריפריה.

ינון אזולאי: אם הוא גר בתל אביב והוא רוצה ללמוד, הוא צריך לנסוע עד הצפון.

ינון אזולאי: אתם נותנים לו בתמורה גם שכר דירה?

ינון אזולאי: הוא לא יכול לנסוע הלוך ושוב כל יום.

ינון אזולאי: אין איזו קרן שנותנת לו את זה?

נטע בר זיו: הקרן הזאת ספציפית מתקצבת שכר לימוד.

ינון אזולאי: תודה.

ינון אזולאי: התייעצות עם אופיר.

אלכס קושניר: יש על מה להתייעץ?

ינון אזולאי: כן.

ינון אזולאי: אני חייב להתייעץ עם אופיר.

אלכס קושניר: התייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: נחזור להצבעה בשעה 11:33.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על פנייה מספר 42, 46-45, הקרן לחיילים משוחררים.

אלכס קושניר: מי בעד? מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושרה

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

ינון אזולאי: אין רוויזיה.

אלכס קושניר: פנייה מספר 44-43, רשויות מקומיות.

טל ישראלי: אגף תקציבים.

טל ישראלי: הפנייה נועדה לתקצב סך של 45 מיליוני שקלים עבור הוצאות הרשויות המקומיות להתמודדות עם מגיפת הקורונה על פי החלוקה כלהלן: סך של 41 מיליון שקלים בהוצאה עבור סיוע לרשויות מקומיות להתמודדות עם מגיפת הקורונה שעיקרם הפעלת.

טל ישראלי: ..

טל ישראלי: ברשויות המקומיות, תגבור רכיבי פיקוח ותקציב הצטיידות לאפשר תפילות במרחב הציבורי.

טל ישראלי: בנוסף סך של 4 מיליון שקלים בהוצאה עבור הפעלת מכרז לחלוקת סלי מזון למשפחות נזקקות.

טל ישראלי: נמצא אתנו תקציבן משרד הפנים איתן כהן.

אלכס קושניר: תודה.

אלכס קושניר: איתן, בבקשה.

אופיר כץ: אם אפשר, לפני כן.

אופיר כץ: יש לנו בסך הכול 256 רשויות כך שנראה לי שזה לא הרבה כסף.

אופיר כץ: לכל ראש רשות תרכשו את הספר "איך לנצח מגיפה" של נפתלי בנט ואז נחסוך כאן את כל המיליונים האלה וכולם ידעו לטפל בקורונה.

טל ישראלי: אני אדייק.

טל ישראלי: מדובר בשינויים תקציביים בהתאם לביצוע.

אלכס קושניר: את שמעת מה הוא אמר?

קריאה: היא לא מתייחסת לזה והיא צודקת.

ינון אזולאי: שאלה שמופנית יותר לאוצר מאשר לאיתן.

ינון אזולאי: יש קופסאות קורונה ואמרתם שאלה כבר לא קופסאות קורונה אלא זה תקציב.

ינון אזולאי: למה צריך לקחת כסף ממימון בחירות ולא מקופסת הקורונה?

טל ישראלי: בתקציב מימון הבחירות היה תקציב שיועד כדי להתאים את הבחירות לתקופת הקורונה.

ינון אזולאי: לקחתם את זה מתוך קופסת קורונה.

ינון אזולאי: אגב, אני לא זוכר שבקופסאות הקורונה שהבאנו היה עבור בחירות.

ינון אזולאי: היה תקציב מיוחד שהבאנו לכאן של ועדת הבחירות והוא תוקצב עבור קורונה.

ינון אזולאי: לקחתם משם.

ינון אזולאי: את מה שנשאר להם מהקורונה, לקחתם משם.

ינון אזולאי: בסדר.

ינון אזולאי: תכנית המענקים השוטפים.

ינון אזולאי: תזכיר לנו, אלה סלי המזון?

איתן כהן: קודם כל, אתה ספציפית שואל על פרויקט סלי הסיוע במסגרת הממשלה הקודמת.

ינון אזולאי: כי אני נהנה לשמוע את זה.

איתן כהן: יצאנו עם מודל שמתקצב מתשאלים רשותיים, מתקצב הסברה, הצטיידות וגם תגבור פיקוח רשותי.

איתן כהן: זה חולק לכלל הרשויות המקומיות על פי קריטריונים של סוציו, של אוכלוסייה וכמובן של צבע של הרשות המקומית לפי מודל הרמזור.

איתן כהן: הרשויות קיבלו את התקציב בהתאם לביצוע.

איתן כהן: זאת אומרת, רשות הוציאה כסף על הצטיידות או הוציאה כסף על מתשאלים, אז היא גם תקבל את התקציב שמגיע לה.

איתן כהן: לאור המצב אנחנו שהביצועים ברשויות מקומיות עולה ולכן אנחנו צריכים את התקציב הזה.

ינון אזולאי: כמה ביצוע סך הכול באחוזים?

ינון אזולאי: יש לך את הנתון הזה?

טל ישראלי: התקציב מתוקצב ביחס לביצוע בפועל של תשאולים.

ינון אזולאי: התקציב היה 700 מיליון.

טל ישראלי: אתה מדבר על סלי מזון.

ינון אזולאי: כן.

ינון אזולאי: הוא יודע על מה אני מדבר.

איתן כהן: נכון.

איתן כהן: אני אתן למנצח הגדול אצלנו, ליוסי, שיאמר כמה מלים.

איתן כהן: הוא ניהל את כל המערך הזה של המכרז והעבודה מול החברות הזוכות.

איתן כהן: הוא ישתף בביצוע ובסטטוס.

יוסי חיים שמחון: שלום לכולם.

יוסי חיים שמחון: מבחינת אחוז ביצוע כללי, אנחנו עומדים על 92 אחוזים של חלוקה לעומת התכנון.

יוסי חיים שמחון: כרגע מה שנותר, אותם תושבים שהתקשינו להגיע אליהם ולמעשה במהלך ינואר נסיים באופן מלא את הפרויקט.

ינון אזולאי: כשאנחנו מדברים על תקופת קורונה, מבחינת מה שהיה בארנונה של העסקים, חסר לכם כסף שאתם צריכים אותו מקופת קורונה?

איתן כהן: בעצם יש שתי קופות של ארנונה.

איתן כהן: קופה אחת הייתה בגל הראשון ובגל השני, וגם בזה יוסי טיפל ואת זה תקצבנו באופן מלא.

איתן כהן: לדעתי זה היה כ-3 מיליארד שקלים, אם לא יותר.

איתן כהן: זו הייתה קופסה אחת.

איתן כהן: קרתה, הסתיימה והייתה.

איתן כהן: לפני כחצי שנה התחלנו את המהלך של הסיוע לארנונה לעסקים וזה מטופל היום על ידי משרד הכלכלה.

איתן כהן: בתחילת הדרך זה טופל על ידי משרד הפנים ולפני כחודש הוחלט שזה יעבור לטיפול משרד הכלכלה.

ינון אזולאי: התייעצות.

ינון אזולאי: לא תהיה אחר כך רוויזיה.

אלכס קושניר: מצביעים בשעה 11:42.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על אישור פנייה מספר 44-43, רשויות מקומיות.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושרה

ינון אזולאי: בעד.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

ינון אזולאי: אין רוויזיה.

ינון אזולאי: את הרוויזיה על משרד המדע אני מושך.

אלכס קושניר: יש אחרים.

ינון אזולאי: אז נשאיר את כולם.

ינון אזולאי: בסדר.

ינון אזולאי: אני לא מושך.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: הישיבה נעולה.