ועדת המשנה למבנה ההשכלה הגבוהה והמחקר ותקציבם, כנסת 24, פרוטוקול מספר 1, 2022-01-11 09:00

יוסי שיין: בוקר טוב לכולם, אני מאוד מתרגש, שאנחנו באמת, למרות התנאים הלא פשוטים, מצליחים לפתוח את תת הוועדה של ההשכלה הגבוהה בכנסת.

יוסי שיין: זהו אירוע חשוב עבורנו, ועבור ההשכלה הגבוהה.

יוסי שיין: אנחנו כאן כולנו חיילים למען ההשכלה הגבוהה, כפי שאתם תראו, ואנחנו הבוקר נציג חלק מאתגרי ההשכלה הגבוהה.

יוסי שיין: אנחנו כאן הבוקר אמנם בכוחות יחסית מצומצמים, אחרים נמצאים בזום, אבל יש לנו באמת מטרות גדולות.

יוסי שיין: ויש לנו כוונות לעשות כל מאמץ, כפי שאני עוד מעט אומר, באמת להיות משאב נוסף עבור ההשכלה הגבוהה בישראל.

יוסי שיין: עוד בטרם אנחנו נתחיל, אני כבר רוצה לברך את ידידי שנמצא, פרופ' יוסי מקורי, שרק נכנס להיות ראש הות"ת, וכמובן אני אברך את כולם, ואת ידידי פרופ' אשר כהן, שהוא נשיא האונ' העברית כמו שאתם יודעים, ועוד רבים וטובים, לא נברך פה את כולם.

יוסי שיין: אבל אני מאוד מאוד מעריך את זה שאתם כאן.

יוסי שיין: ואת מנכ"לית המל"ג, ויש לנו פה אחרים שאני עוד אזכיר אותם, פרופ' רוזה אזרי, כולכם פה, נעשה לכולם צדק ונדבר, אבל קודם כל לברך אתכם שאתם כאן.

יוסי שיין: לפני שאני אתחיל, אני אומר קודם כל תודה ליו"ר ועדת החינוך, חברת הכנסת שרן השכל, שלא אתנו כאן, אבל באמת על ההבנה שלה לחשיבות תת הוועדה הזאת, ועל הסיוע שלה ועל שיתוף הפעולה בתוך המערכת הזאת.

יוסי שיין: אתם יודעים, בפוליטיקה דברים צריכים להיעשות בשיתופי פעולה ובהבנה לקידום הנושאים.

יוסי שיין: וכמובן לשרת החינוך, יפעת שאשא ביטון, שהיא נתנה את ברכתה וגם עובדת איתנו בשיתוף פעולה.

יוסי שיין: לפני הכל, עוד פעם, אני מאוד מאוד שמח, ומכיר תודה, לחברי ידידי ממש, אני אתן לו את המילה הראשונה, כי אני יודע שהוא כל כך עסוק, סגן השר מאיר יצחק הלוי, שנכנס אף הוא לעובי הקורה של החינוך, רק לאחרונה.

יוסי שיין: אבל כבר שוחחתי איתו, והוא מחוייב מאוד לכל הנושאים שלנו.

מאיר יצחק הלוי: רק לאחרונה בכנסת.

יוסי שיין: רק לאחרונה בכנסת, כמובן, יש מאחוריו עשרות שנות פעילות ציבורית מאוד מאוד חשובה.

יוסי שיין: אבל אני באמת רוצה להודות לך מאיר, אני יודע עד כמה אתה תהיה לי לעזר בכל הנושאים האלה של ההשכלה הגבוהה, ובכלל של ההשכלה והחינוך בישראל.

יוסי שיין: אז בבקשה מאיר, מילה ראשונה לך.

מאיר יצחק הלוי: תודה רבה, חברי וידידי יו"ר הוועדה.

מאיר יצחק הלוי: קודם כל אני מברך על קיום הוועדה, אני חושב שזו ועדה חשובה מאין כמותה.

מאיר יצחק הלוי: ואני שמח שאנשים באיכויות שלך נמצאים כאן בבית החשוב הזה, כי אין ספק שאתה מייצר סטנדרטים אחרים, טובים, איכותיים, ואני מקווה שהרבה מאוד מחברי הכנסת ידבקו בך.

יוסי שיין: כשאומרים היום יידבקו בך, אני מקווה שהמינוח הוא שונה להידבקות האמיתית.

מאיר יצחק הלוי: << דובר >> פרופ' יוסי מקורי, אני מאחל לך הצלחה במשימות החשובות מולן אתה נמצא.

מאיר יצחק הלוי: שלום לפרופ' אשר כהן שאני מכיר אותו שנים ארוכות.

מאיר יצחק הלוי: ובכלל אני אגיד שבתפקידי הקודם כראש עיריית אילת כיהנתי ארבע קדנציות, שמונה עשרה שנים, וקודם לכן עסקתי במעשה החינוכי, אני מחובר מאוד מאוד לתחומי האקדמיה.

מאיר יצחק הלוי: ולכן אני מוצא בוועדה הזאת חשיבות עליונה.

מאיר יצחק הלוי: ולא מיותר לציין שאני אתגייס בכל מה שאדרש לטובת העניין.

מאיר יצחק הלוי: אני אומר את זה לך, ואני אומר את זה לכם.

מאיר יצחק הלוי: אני גם ביקשתי להיפגש עם פרופ' יוסי מקורי, נדמה לי שכבר תואמה לנו הפגישה.

מאיר יצחק הלוי: אני רוצה לומר שלושה דברים ברשותך, טלגרפית לחלוטין.

מאיר יצחק הלוי: האחד, ואני אומר את זה מהניסיון שלי, אני הייתי מאוד מאוד שמח שבתחנה הזו, החיבור בין מוסדות החינוך התיכוניים לבין האקדמיה יהיה חיבור שאנחנו מוצאים אותו חזק יותר.

מאיר יצחק הלוי: אני יודע שזה נעשה, זה נעשה בהרבה מאוד מקומות, אבל אני חושב שזה צריך לעבור משלב של המחוות לשלב של הביצועים המחייבים.

מאיר יצחק הלוי: וזו אמירה מאוד מאוד ברורה.

מאיר יצחק הלוי: אי אפשר לנתק את הדברים.

מאיר יצחק הלוי: ואני יודע שבמקומות, גם באילת היו נסיונות כאלה ואחרים.

מאיר יצחק הלוי: אבל אני אומר לך, אני חושב שצריך לייצר מנגנון שנגדיר אותו.

מאיר יצחק הלוי: מנגנון פחות וולונטרי, פחות של מין הצטרפות חופשית, או רצון של ראש רשות, או מנהל אגף חינוך, או נשיא.

מאיר יצחק הלוי: אני חושב שצריך לעשות בעניין הזה מעשה חשוב.

מאיר יצחק הלוי: הדבר הנוסף שאני אתערב, אדוני יושב ראש הוועדה, זה כל מה שאנחנו מגדירים מפעל המלגות.

מאיר יצחק הלוי: באילת אתם ודאי יודעים שכל סטודנט שלמד באילת, מאז שאני ראש עיר, קיבל מלגת לימודים מלאה לאורך כל שנות לימודיו.

מאיר יצחק הלוי: היום יש את מפעל הפיס שמהווה גורם תומך נוסף.

מאיר יצחק הלוי: אני חושב שבעניין הזה צריך לעשות מעשה שכל סטודנט יוכל ללמוד כשיש לו את השקט הזה.

מאיר יצחק הלוי: ואפשר לבנות את הנושא.

מאיר יצחק הלוי: דרך אגב עם משאבים קיימים.

מאיר יצחק הלוי: נושא נוסף, והוא לפני אחרון שאני אתייחס אליו, אני בא מהחינוך הבלתי פורמלי.

מאיר יצחק הלוי: מבחינתי אני רואה בזה, אני מגדיר את זה החינוך המגביר.

מאיר יצחק הלוי: קוראים לזה החינוך המשלים, אני קורא לזה החינוך המגביר.

מאיר יצחק הלוי: מצאתי וגיליתי, פרופ' יוסי שיין, בתקופתי כמנהל רשת המתנ"סים באילת, כמנהל מחלקת נוער, וגם כראש עיר, שככל וילדינו ישתתפו בפעילות חוץ בית ספרית, תנועת נוער, פעילות כזו או אחרת, הממשק והחיבור לאקדמיה גבוה יותר.

מאיר יצחק הלוי: מה לעשות, אלה הם הנתונים.

מאיר יצחק הלוי: אני חושב שגם המחקר מלמד זאת.

מאיר יצחק הלוי: ככל והילד, תחום עיסוק הפנאי שלו איכותי יותר, אנחנו רואים בו סטודנט בהמשך.

מאיר יצחק הלוי: ולכן אני מתכוון שכל נושא החינוך הבלתי פורמלי, וזה לא סוד, אני עובד היום על חוק החינוך הלבלתי פורמלי, כדי שחלק מהדברים זה לייצר את האקדמיזציה של הפעילות הזו.

מאיר יצחק הלוי: לא עוד אסופה שלוקחים מהרחובות, אלא אנשים שבאים ולומדים את התחומים הכל כך חשובים בחינוך הבלתי פורמלי.

מאיר יצחק הלוי: והנושא האחרון, שאני יכול להניח שחברתי, חברת הכנסת הנמרצת אימאן תתייחס אליו, זה כל התחום של הלימודים במגזר הרבי.

מאיר יצחק הלוי: אנחנו עכשיו עוברים ביחד חוויה מאוד מאתגרת אותנו בנושא הכשרת מורים מהמגזר הערבי במכללות.

מאיר יצחק הלוי: נושא שאני מאוד מאוד מציע להתייחס אליו ברצינות, כי הוא מהווה, אם תרצו, אתגר חברתי מרתק, ויכול להיות גם בעייתי בהמשך, ולכן טוב שלעניין הזה נתייחס.

מאיר יצחק הלוי: עד לכאן, אני מאחל לכולנו בהצלחה.

מאיר יצחק הלוי: לרשותך בכל עת, ותצלח דרכך.

יוסי שיין: ממש תודה.

יוסי שיין: תודה על הנכונות.

יוסי שיין: ואני יודע שאצל חבר הכנסת הלוי, סגן השר, זה לא מהפה ולחוץ.

יוסי שיין: אנחנו עובדים ביחד, בכל התחומים, ובאמת אני בטוח על כל הסיוע.

יוסי שיין: לפני שנמשיך, אני רוצה לומר לכם שהצטרפתי, הגענו לכנסת,, הגענו באותו יום, חברי וידידי פרופ' אלון טל, שעושה פה עבודה נהדרת בתחומים רבים ומגוונים.

יוסי שיין: ואלון ואני, שבאים מהאקדמיה, אחרי עשרות שנים, בהחלט משלבים זרועות כאן, בכל הנושאים האלה.

יוסי שיין: ואני אתן לך אלון דקה לפתוח.

יוסי שיין: אחר כך חברת הכנסת אימאן חטיב תאמר מספר דברים.

יוסי שיין: כי אלון הוא באמת עזר כנגדי, ואני עזר כנגדו בנושאים האלה בכל הרמות.

יוסי שיין: בבקשה, פרופ' אלון טל.

אלון טל: אני רוצה לומר שזה יום של שהחיינו.

אלון טל: חבר הכנסת שיין.

אלון טל: שאחד כמוך, עם הניסיון שלך בות"ת, ראש בית ספר, עם ניסיון גם בארצות הברית, גם פה, הביא את זה לוועדה כזו, לא היתה עוד הזדמנות כזו, ויש לנו אחריות כבדה, מכיוון שכולנו מבינים את החשיבות של ההשכלה הגבוהה כמנוף כלכלי, כמנוף חברתי וכו'.

אלון טל: ולכן אני מאוד מברך אותך בכניסה, כל הכבוד שלקחת את זה על עצמך.

אלון טל: אני אנסה לחזק אותך ככל שניתן, ובהצלחה לכולנו, יש לנו הרבה עבודה לעשות.

אלון טל: ואני אומר את זה מכיוון שכולנו מבינים שהנגשת השכלה גבוהה היא יעד לאומי.

אלון טל: אנחנו מבינים שזה חיוני להבטחת שיוויון הזדמנויות.

אלון טל: אבל אני רוצה לומר משהו אולי קצת פרובוקטיבי, שאולי בניסיון באמת לאפשר לכולם ללמוד, לפעמים כמות התארים עולה על איכות התארים.

אלון טל: ואנחנו צריכים לזכור, אני לפחות, שעוקב ברצינות רבה אחרי כל מיני מדדים, אני חש שדווקא מדינת ישראל צריכה להיות מקום אחר.

אלון טל: יותר גבוהה.

אלון טל: ושההצטיינות איך שהוא איננה עדיפות מספיק גבוהה במסגרת העדיפויות שלנו.

אלון טל: ואני חושב שהגיעה העת שאנחנו נבין, יש לנו אוניברסיטאות טובות, אבל עד שיהיו לנו את המשאבים באמת להתחרות עם אוניברסיטאות אחרות אנחנו נסבול מתופעות.

אלון טל: ולכן ביחד עם הרצון באמת להנגיש השכלה גבוהה לכולם, בואו נזכור שאנחנו חייבים להבטיח אוניברסיטאות מהטובות בעולם.

אלון טל: וזה לא יקרה בעצמו.

אלון טל: זה משאבים, וצריך תכנון אסטרטגי.

אלון טל: אני מברך אותך בכניסה לתפקיד, וכמובן כבוגר האונ' העברית, וחבר סגל לשעבר, ואמא שלי היתה פרופסורית בטכניון, מוסדות מדהימים, תפקידנו הוא לחזק אתכם ולאפשר באמת להמריא מעלה מעלה, ולהגיע למקום יותר משמעותי.

יוסף טייב: המון המון תודה.

יוסף טייב: לפני שאני עובר לחברת הכנסת חטיב, שתיכף אני אומר מילה עליה, ועל תפקידה כאן, יש לנו בהחלט ברכה משר האוצר, נפגשתי גם עם השר עודד פורר, שר הנגב והגליל, שהודיע לי, כמו שהוא העלה בפייסבוק שלו, הפתעות תגענה.

יוסף טייב: אנחנו מחוייבים, וגם רותמים את המערכת הפוליטית עצמה לתוך נושא ההשכלה הגבוהה.

יוסף טייב: כמובן שיש הפרדה ברורה, ואנחנו מבינים באופן מוחלט שיש את הות"ת ויש את המל"ג, אנחנו לא מחליפים אף אחד.

יוסף טייב: אנחנו באנו כזרוע מסייעת, וזה צריך להיאמר פה בתחילת הדרך.

יוסף טייב: זהו משאב נוסף, שלכם בבית הזה, בקרב מקבלי ההחלטות, עם הקשר לעם לגבי ההשכלה הגבוהה.

יוסף טייב: שלוש מאות חמישים אלף תלמידים יש לנו בהשכלה הגבוהה, שעוד לא דיברנו בכלל על המחקר, ועל המחקר פורץ הדרך בישראל.

יוסף טייב: אבל כבר מתחילת הדרך צריך להזכיר שיש פה אנשים בתוך המערכת הזאת, בתוך ממשלת השינוי, מראש הממשלה למטה, מברכים על הקמת הוועדה הזאת, ומבינים את החשיבות של להטיס את ההשכלה הגבוהה.

יוסף טייב: בשיחות שאני מנהל עם שר האוצר הוא אומר לי יוסי, קדימה, לטוס כמה שיותר.

יוסף טייב: השבוע, רק השבוע הייתי בביקור באלביט, אני נפעמתי לראות תשעת אלפים מהנדסים.

יוסף טייב: שזה כמות פנומנלית בכלל, שאנשים לא מבינים.

יוסף טייב: הצרכים של מדינת ישראל, היכולות שאני אדבר עליהם, אבל ברור לנו שהכל מגיע דרך ההשכלה הגבוהה.

יוסף טייב: והסימביוזה הזאת, בין ישראל כמדינת ההזנק, בין ישראל כפורצת ברמה התרבותית, בין מה שאני מכנה המאה הישראלית, לבין ההשכלה הגבוהה, זו סימביוזה מוחלטת בתוך הדבר הזה.

יוסף טייב: ואחד הנושאים החשובים שלנו היום, אחד הנושאים הקרדינלים שלנו, גם בקדנציה הזאת, זה השילוב של ערביי ישראל בתוך המערכת הזאת.

יוסף טייב: שילוב שהולך ותופס גובה מאוד גדול בשנים האחרונות.

יוסף טייב: ולכן אני התעקשתי וביקשתי גם מחברתי חברת הכנסת אימאן חטיב, שעושה עבודה בוועדת החינוך, ביקשתי ממנה להצטרף אלינו כאן.

יוסף טייב: בות"ת אני יודע שהדברים האלה נעשים בצורה מאוד טובה, ויש לנו גם שם נציגים וחברים טובים.

יוסף טייב: אני אבל ביקשתי ממנה מילה אחת להגיד בפתיחת הדיון.

אימאן ח'טיב יאסין: בוקר טוב לכולם, אני באמת מברכת על הקמת הוועדה, ומצפה ואנסה גם לפעול שיצאו גם ברכות ותוצרים לטובת החברה בכלליותה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה להתייחס לחברה הערבית באופן ספציפי.

אימאן ח'טיב יאסין: למרות התמונה המזהירה שיש לנו אחוזים יחסית די טובים למציאות של החברה הערבית, בתוך מוסדות ההשכלה הגבוהה, מבחינת אחוזים, גם מבחינת צעירות מול צעירים, אבל עדיין התמונה היא תמונה קודרת.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו רואים מספר תופעות, החל בתופעה של שינוי, או של נשירה, שינוי מקצוע, אחרי שנה או שנתיים, או נשירה בכלל מהלימודים.

אימאן ח'טיב יאסין: וכל הנושא של שילוב האקדמאים הערבים בתוך ההשכלה גבוהה והמוסדות האקדמיים בתוך האוניברסיטאות והמכללות.

אימאן ח'טיב יאסין: נושא שני שאני רוצה לשים עליו דגש, שאי אפשר להתעלם ממנו, זה כל הנושא של המורות והמורים הערביים.

אימאן ח'טיב יאסין: יש לנו כיום שלושה עשר אלף מורות ומורים מובטלים.

אימאן ח'טיב יאסין: ואני חושבת, בתכנית האסטרטגית של ההשכלה הגבוהה צריך גם לקחת את הנושא הזה בחשבון.

אימאן ח'טיב יאסין: ולתכנן איך באמת ומה המכסות ומה המקצועות שיש לגביהם ביקוש.

אימאן ח'טיב יאסין: כדי לתת פתרון ותשובות מתאימות.

אימאן ח'טיב יאסין: הנקודה השלישית שאני רוצה להעלות כאן זה כל הנושא של הקבלה לאוניברסיטאות.

אימאן ח'טיב יאסין: במיוחד במקצועות שמקשים מבחינת מבחנים מסויימים.

אימאן ח'טיב יאסין: אני מעלה את זה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני מגישה גם הצעת חוק על זה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני לא חושבת למשל במבחן של הרפואה, למה צריך לעשות את המבחן רק בעברית.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו יודעים שברפואה השפה הבסיסית היא שפה גם אנגלית.

אימאן ח'טיב יאסין: בעיקר, השפה המקצועית.

אימאן ח'טיב יאסין: והצעירים שלנו הם צעירים שבאמת יש להם יכולת להביא את עצמם, וגם אני חושבת שלתת לבנאדם להתבטא בשפת האם שלו, זה גם דבר חשוב ונחוץ.

אימאן ח'טיב יאסין: וזה מביא אותנו לסיטואציה שיש לנו עשרות אלפי סטודנטים שלומדים בחו"ל רפואה, ואחר כך נתקלים בכל הבעיות כאן.

אימאן ח'טיב יאסין: בינתיים אני אסתפק בדברים האלה.

יוסף טייב: קודם כל הרבה תודה.

יוסף טייב: מתוך היכרותי כחבר ות"ת לשעבר אני יודע שהעבודה שם נעשית בנושאים האלה גם כן.

יוסף טייב: אחת המטרות שלנו באמת תהיה להגביר את הקשר הזה בין המחוקקים, מקבלי ההחלטות, לבין אנשי הות"ת מל"ג שהם אמונים על המדיניות של ההשכלה הגבוהה, שיוכלו גם לקבל את הרפלקציה שלנו מתוך השטח לשם.

יוסף טייב: אני חושב שזה יהיה חלק שיתרום בהחלט לעבודה הזאת, לקבל פידבק דרכנו לתוך המערכת הזאת.

יוסף טייב: אחרון הדוברים בקצרה, מילת פתיחה, אני רוצה לברך את חברי פה לוועדה חבר הכנסת עופר כסיף, ד"ר עופר כסיף, שגם לו יש פינה חמה בתוך ההשכלה הגבוהה, וגם היה פה בעבר בוועדה, עמד פה בראש ועדת משנה כזאת.

יוסף טייב: עופר בבקשה יקירי.

עופר כסיף: בוקר טוב, תודה לכולם וברכות ליושב הראש ולכל חבריי, וגם לאורחים שאת חלקם אני מכיר היטב.

עופר כסיף: אני באמת בקצרה רק רוצה להזכיר ארבע נקודות, בתקווה שאחר כך יהיה יותר זמן להרחיב.

עופר כסיף: אני חושב, אם אני אאמץ ברשותך אדוני היושב ראש את הביטוי זרוע מסייעת, אהבתי את זה, אני חושב שאנחנו צריכים להיות זרוע מסייעת אכן לגופים האמונים על ההשכלה הגבוהה.

עופר כסיף: הזכרת את ות"ת, את מל"ג, ויש ארבע נקודות לדעתי שהן מאוד מאוד קריטיות, שצריך לדון בהן במהלך הישיבות הבאות, אם לא נספיק היום.

עופר כסיף: אחד, זה המעמד ומצבן של המכללות הציבוריות.

עופר כסיף: שתיים, זה הנושא של תנאי ההעסקה של מה שמכונה מורים מן החוץ וסגל זוטר בכלל.

עופר כסיף: שלוש זה נגישות וזמינות לפריפריה.

עופר כסיף: וארבע, שראיתי גם מהדו"ח של הממ"מ, אני לא חושב שאני אגזים אם אני אדבר על קריסה של מדעי הרוח.

עופר כסיף: מדעי הרוח, בכל העולם אגב, אבל גם בישראל, נמצאים במצב גרוע מאוד.

עופר כסיף: אנחנו יכולים לראות שההרשמה מאוד נמוכה.

עופר כסיף: גם כאן אנחנו צריכים להתערב.

עופר כסיף: תודה.

יוסף טייב: תודה רבה.

יוסף טייב: אני עמדתי בזמנו כידוע לך בראש הוועדה הלאומית בנושא מדעי הרוח.

יוסף טייב: אנחנו עוד נדון בנושאים האלה, גם בדו"ח הממ"מ אנחנו רואים אותה ירידה של שלושים ושמונה אחוזים, למול העליות המטאוריות בנושאים אחרים.

יוסף טייב: לפני שאנחנו נגיע לנושאים האלה, והחשיבות שלנו באמת להציף את הנושאים האלה בתוך המערכת הזאת, יו"ר הות"ת החדש, חברי יוסי מקורי, שעברו באקדמיה, גם כרופא, שהיום אנחנו זקוקים לרופא בכל מקום, אז אנחנו שמחים.

יוסף טייב: וגם כדיקן בית הספר לרפואה, ואחר כך שלקח על עצמו והיה נשיא מכללת תל חי.

יוסף טייב: מכיר את האקדמיה לפני ולפנים, ולקח על עצמו משימה מאוד חשובה, תוך שהוא עובד כרגע על תכנית החומש.

יוסף טייב: אז אני ארצה ממך יוסי מספר מלים, לפני שאני אומר את דבריי אני.

יוסף טייב: אני עוצר בדבריי כי אני יודע שאתם ממהרים, ואני מאוד מעריך שהגעתם לכאן.

יוסף טייב: אז אני מבקש ממך מספר דקות לומר, מהתרשמותך, אתה נמצא בתפקיד חודש פחות או יותר, כמה דברים תוך כדי שאתה עובד על תכנית החומש.

יוסף טייב: בבקשה.

יוסי מקורי: בוקר טוב, תודה על ההזמנה, ותודה על הברכות ועל האיחולים.

יוסי מקורי: עבר חודש מאז שנכנסתי לתפקיד, פגשתי מערכת מרשימה ביותר, הות"ת והמל"ג.

יוסי מקורי: איכותית, אנשי מקצוע ממדרגה ראשונה, וכמובן מערכת אקדמית מרשימה ביותר באיכויות שלה, כפי שזה מתבטא גם בהישגים בארץ וגם בהישגים בינלאומיים.

יוסי מקורי: זה לא אומר שאנחנו לא עומדים בפני שורה ארוכה של אתגרים, שאנחנו נציב אותם בתכנית החומש, אבל אלה אתגרים שמלווים אותנו במהלך השנים האחרונות.

יוסי מקורי: מה שלמעשה קורה כרגע זה שאני נמצא בשלב של לימוד, של למידה, של המערכות, כרגע אנחנו ממש בימים אלה נפגשים עם כל ראשי המוסדות להשכלה גבוהה, בעיקר נשיאי אוניברסיטאות והרקטורים והמנכ"לים שלהם.

יוסי מקורי: זה על מנת להבין צרכים בוערים וגם לדבר על תכניות לטווח רחוק, כשאנחנו בפתחה של התכנית הרב-שנתית לשש השנים הבאות.

יוסי מקורי: הייתי אומר שאם אני רוצה לסכם באופן מאוד מאוד כללי את ההתרשמות הראשונה שלי, הייתי אומר שיש שלושה מדורים, או שלוש דרגות או שלוש ספירות של תופעות שאנחנו צריכים להתעסק בהן.

יוסי מקורי: הראשונה שבהן היא גלובלית.

יוסי מקורי: ההישגים של האקדמיה הישראלית הם יוצאי דופן, אבל עם כל זאת הם נמצאים בדעיכה.

יוסי מקורי: ויש מספיק פרמטרים בינלאומיים, שאני לא אכנס אליהם כרגע, שמעידים שיש דעיכה באיכויות, כפי שמתבטא בהמון פרמטרים, וכמו שאמרתי אני לא אכנס.

יוסי מקורי: אם זה מספר ציטוטים, אם זה מספר פרסומים פר-קפיטה.

יוסי מקורי: ואנחנו משווים את זה לחברות מערביות שדומות בסדרי הגודל שלהן.

יוסי מקורי: למשל למדינות כמו דנמרק, של שישה מיליון תושבים, שוויץ תשעה מיליון תושבים.

יוסי מקורי: כשמדברים על פרמטרים של ההישגים האקדמיים הם נמצאים בפלאטו, או אפילו בעלייה, כשסך הכל ההתרשמות של האקדמיה הישראלית שאנחנו נמצאים בדעיכה מסויימת.

יוסי מקורי: וזה נושא שאנחנו, יחד עם המולמו"פ, שאנחנו כבר בקשר איתם, נצטרך ללמוד.

יוסי מקורי: משום שמדובר בתהליך מאוד מורכב, וזה לא רק עניין של כסף, זה לא רק עניין של משאבים.

יוסי מקורי: אבל זה בהחלט נושא שצריך להיבדק היטב.

יוסי מקורי: וזה למעשה מה שאני קורא הספירה הגלובלית.

יוסי מקורי: האתגר השני, וזו ההתרשמות שלי משיחות עם ראשי אוניברסיטאות, שעומד בראשן כרגע פרופ' אשר כהן מאונ' העברית, זה שאנחנו נמצאים בפני פגיעה קשה ומשמעותית בתשתיות.

יוסי מקורי: כשאני מדבר על תשתיות, זה ציוד תשתיתי, והנושא של תשתיות פיזיות, שזה בעיקר בינוי.

יוסי מקורי: מקובל היה בחברה הישראלית שנשיאים צריכים לרוץ ולחפש תרומות בשביל לבנות בניינים.

יוסי מקורי: השוק האמריקאי בעיקר, שעוסק בתרומות, הולך ונשחק.

יוסי מקורי: ואני שומע את זה יותר ויותר מנשיאים, שהיכולת להביא תרומות באותו שיעור, באותו קצב שהם היו רגילים אליו, הולך ונשחק.

יוסי מקורי: ואנחנו לא נוכל להשאיר את המערכות האלה, בכל מה שקשור לבינוי ולהשקעות בתשתיות ובציוד תשתיתי רק על היכולת של הנשיאים להביא תרומות, משום שהמאגרים לתרומות הולכים ונשחקים, בגלל כל מיני תהליכים חברתיים כלכליים שמאפיינים את העולם המערבי, גם בתוספת הקורונה, חילוף דורי, בכל מה שקשור בדבר הזה.

יוסי מקורי: אז אני קורא לזה, גם ברמה הגלובלית, אבל כבר יותר רלוונטית למה שלמעשה קורה בארץ.

יוסי מקורי: אחרי זה אנחנו נמצאים בפני רובד נוסף, של צרכים, והייתי אומר בעיות שאנחנו צריכים לטפל בהם.

יוסי מקורי: זה הנושא של האוכלוסיות המיוחדות.

יוסי מקורי: שאנחנו צריכים לעסוק באוכלוסיות המיוחדות שהוזכרו כרגע.

יוסי מקורי: המל"ג והות"ת עשו תהליכים מאוד מרשימים בשנים האחרונות, אנחנו רואים את מה שמתרחש באוכלוסיה הערבית.

יוסי מקורי: אתמול היתה לי שיחה לגבי האוכלוסיה הבדואית, כמובן חרדים, אני לקחתי על עצמי לעמוד בראש הוועדה שתעסוק בנושא של השכלה לחרדים.

יוסי מקורי: אבל הנושאים האלה הם נושאים שזקוקים לטיפול, ואני לא צריך להוסיף בדבר הזה.

יוסי מקורי: ויש לנו גם את הבעיות, בספירה האחרונה, בעיות עם משמעויות דיסציפלינריות.

יוסי מקורי: כמו למשל אנחנו צריכים להתעסק בצרכים שהם לא רק ביטוי חברתי, אלא גם עניינים או דרישות דיסציפלינריות, מקצועיות.

יוסי מקורי: כמו למשל מצוקות, כשעל סדר היום זה הנושא של מקצועות הבריאות, שנמצאים במצוקה, אם זה רופאים, אם זה מקצועות בריאות נוספים, כמו סיעוד, הפרעות בתקשורת, בעיות מהסוג הזה, שאנחנו זקוקים להם.

יוסי מקורי: וכמובן היי-טק, שהנושא הזה נמצא על סדר היום בכל פינה ופינה.

יוסי מקורי: כשחלק מהחוגים באוניברסיטאות כבר רוויים לחלוטין, כתוצאה ממאמץ עצום שעשו האוניברסיטאות בשנים האחרונות, שזה גם צורך, כתוצאה מהריווי, או כתוצאה מההגדלה הפנומנלית שקרתה לדעתי, באונ' בעברית שילשו במהלך העשור האחרון, ממצב של, אני זוכר שבעים שמונים, למאתיים חמישים בשנה.

יוסי מקורי: וזה מחייב כמובן השקעה בתשתיות, בניינים, מעבדות וכמובן בסגל.

יוסי מקורי: גם סגל זוטר וגם סגל בכיר.

יוסי מקורי: אז זה היה במעוף ציפור פחות או יותר הדברים שאנחנו צריכים לעסוק בהם, כשבראשם כמובן עומדת התכנית הרב-שנתית, שגם שם אנחנו נדבר אותן שלוש דיסיפלינות, או שלושה רבדים.

יוסי מקורי: אלף הבעיה הגלובלית – האם אנחנו יכולים להבין מדוע ישנה דעיכה באיכות של האקדמיה הישראלית, ואיך אנחנו יכולים לעצור את זה.

יוסי מקורי: שתיים – אנחנו רוצים להציב מספר מה שאנחנו קוראים פרוייקטי דגל, כלומר פורייקטים שאנחנו נדגיש אותם שהם נגזרת של צרכים לאומיים, כלכלים, תרבותיים, חברתיים, מדעיים, שאנחנו רוצים להציג אותם, נוסח קיימות, ודברים נוספים שנרצה לעסוק בהם.

יוסי מקורי: והדבר השלישי זה לטפל בבעיות דחופות, כמו שאמרתי, הנושא של מקצועות הרפואה שנמצא כרגע על סדר היום, היי-טק, ודברים מהסוג הזה.

יוסי מקורי: אז זה פחות או יותר במעוף ציפור ההתרשמות שלי מהחודש שאני נמצא שם.

יוסי מקורי: אני בעיקר כרגע עוסק בלמידה, אני מאמין שזה ייקח עוד חודש חודשיים עד שאני אתיישב ואתמקד, בעיקר בנושא של התכנית הרב-שנתית.

יוסי מקורי: ושוב אני רוצה לבוא ולומר, אנחנו עוסקים במערכת יוצאת מהכלל, ואני חושב שמגיע כל ההערכה והברכות לראשי המוסדות להשכלה גבוהה, מכללות ואוניברסיטאות, על הישגים בלתי רגילים, מאז קום המדינה.

יוסי מקורי: אבל אנחנו צריכים להמשיך לשפר ולרוץ קדימה, ומקווים לסיוע מכם.

יוסף טייב: תודה כמובן גם ליהודית שאיתנו פה, מנהלת הוועדה, שמסייעת לנו, ולכל הצוות שלנו.

יוסף טייב: אתה אמרת פה מספר דברים, אנחנו רק מתחילים את השיח הזה.

יוסף טייב: ההשכלה גבוהה אני מסתכל עליה כמו על נושאת מטוסים ענקית.

יוסף טייב: הנושאת מטוסים הזאת מורכבת מרבדים שונים.

יוסף טייב: הרבדים האלה אנחנו תיכף נשמע, קשורים למחקר ברמות הגבוהות ביותר, לסוגיות של תשתית מחקרית, לסוגיות באמת של פורצי דרך בעולם בלאומיות גדולה.

יוסף טייב: עד באמת לכל הסוגיות שדיברת עליהן, של הנגשה, של דמוקרטיזציה, של פתיחת המערכת האקדמית, שהלכה והתרחבה, גם המונח אקדמיזציה, ציין זאת קודם אלון.

יוסף טייב: אנחנו הכנסנו תחת אותה כיפה גדולה של הות"ת היום, נמצאות כל המכללות, וסמינרי המורים, אנחנו הולכים וגדלים.

יוסף טייב: אתה רק ציינת אלמנט אחד, של נושא הבינוי, שאני זוכר שהייתי מעורב בו.

יוסף טייב: כמובן שגם השוק הישראלי יהיה חייב לתת את הדעת על כך.

יוסף טייב: אמנם אנחנו שנים רבות זכינו, ואנחנו מקווים עדיין לזכות, מאחינו שבתפוצות, יהדות ארצות הברית שהתגייסה, אבל אין ספק שיש מקורות גדולים גם בארץ, שחייבים לקרב אותם לאוניברסיטאות, שיבינו את הצרכים.

יוסף טייב: הדברים האלה כבר נמצאים, אנחנו ראינו אותם יותר ויותר, גם בסוגיות של בינוי ותרומות, של אנשים ישראלים שמבינים, שגם ניזונים מהדבר הזה, לא רק במערכת המתוקצבת.

יוסף טייב: ראינו את זה גם במערכת הפרטית, שמתחילה להיווצר לצידנו בתוך זה.

יוסף טייב: אלה אתגרים גדולים, שאנחנו נייחד להם דיון מיוחד, מאיפה מביאים את המקורות האלה, גם ברמה של גיוס שכבות מיוחדות בחברה הישראלית, שידעו שלתת לאוניברסיטאות, לפתח, לתרום לאוניברסיטאות זה חלק אינטגרלי מתוך מחוייבות אזרחית גדולה בתוך החברה.

יוסף טייב: זו עוד נקודה מאוד מאוד חשובה.

יוסף טייב: וכאשר כמובן מדובר במחקר, דבר מאוד מאוד קריטי עבור האקדמיה, מחקר פורץ דרך, כמובן ההישגים שלנו, אתה אמרת, הם פנומנליים בכל קנה מידה.

יוסף טייב: ואם יש מקום או יש ירידה, אנחנו כמובן מייד צריכים לדעת איפה, ואיך ניתן לחזק את זה.

יוסף טייב: ולכן הכנסת והממשלה הם אלה שאמונים לשים לב לדברים האלה.

יוסף טייב: לא רק ההנהגה האקדמית עצמה.

יוסף טייב: ולדעת איפה ניתן לחזק.

יוסף טייב: ציינתי מקודם את כל הנושא הזה של ההנדסה בישראל, שהלך וטפח, תעשיות שלמות במדינה שיכולות תסייע כאן.

יוסף טייב: ולכן אני מזמין באמת את ידידי, פרופ' אשר כהן, יושב ראש ור"ה, ועדת ראשי האוניברסיטאות, שיאמר לנו מספר מלים, ואני בטוח שהוא יתמקד בנושא המחקר.

כהן: שלום לכולם, קודם כל תודה רבה יוסי, על ההזמנה.

כהן: ואני גם מסכים איתך לגמרי שההקמה של הוועדה הזאת היא חשובה מאוד.

כהן: היא בהחלט תסייע לנו, כך אנחנו מקווים, בכל מה שאנחנו עושים.

כהן: שלום לידידי עופר, אני מקווה גם להכיר יותר טוב את שני חברי הכנסת הנוספים שנמצאים כאן, שאני חושב כולם יכולים לתרום לטובת העניין.

כהן: וכמובן ברכות ליוסי, שאני רק יכול להעיד שהתחיל את תפקידו היטב היטב.

כהן: המשימה כבדה, המון אינפורמציה, אבל באמת, אני יכול להגיד, בשם ור"ה, שהרושם הראשוני שלנו זה שקיבלנו כוח יוצא דופן לעזור לנו בקידום ההשכלה הגבוהה, ואנחנו נהיה איתך לאורך כל הדרך.

כהן: ותודה רבה.

כהן: בעצם הוזכרו כאן שני אלמנטים.

כהן: שלכאורה, לפעמים אנשים חושבים שהם נמצאים בניגוד, והם לא בניגוד.

כהן: אחד זה המצויינות.

כהן: מצויינות היא ערך עליון בחיי האקדמיה.

כהן: ואני תיכף אדבר עליה וארחיב עליה.

כהן: ומצד שני ההנגשה.

כהן: אני לא חושב שמצויינות והנגשה נמצאים בניגוד אחד לשני.

כהן: אפשר בהחלט לעשות גם וגם.

כהן: וזה מה שהאוניברסיטאות מנסות לעשות.

כהן: ואני אדבר בנפרד על כל אחד משני הדברים.

כהן: ואני אתחיל מהנושא הזה של מצויינות.

כהן: אני לא צריך להגיד כאן, בחדר הזה, כולם מכירים, את המשמעות העצומה שיש לאקדמיה בפיתוח הכלכלה והתרבות בישראל.

כהן: אי אפשר להגזים בזה.

כהן: אני אגיד גם יותר מזה, חווינו כעת שנתיים של קורונה, שאלמלא קיומה של האקדמיה היינו עוברים אותן בצורה הרבה יותר גרועה ממה שעברנו אותן.

כהן: זה לא רק שתרמנו בזה שהלימודים באוניברסיטאות, על אף הקושי, התקיימו כסדרם.

כהן: לא היתה נשירה, סטודנטים המשיכו לסיים את התפקיד שלהם.

כהן: אלא בנוסף לכל זה אנחנו גם תרמנו, בצורות שונות ומשונות, להתמודדות של המדינה ושל העולם עם הקורונה.

כהן: וזו רק דוגמא אחת.

כהן: אז מצויינות היא ערך עליון.

כהן: מדובר גם על ההיי-טק בישראל, עוד דוגמא שמדובר עליה.

כהן: וגם שם אנחנו צריכים לעשות כמיטב יכולתנו.

כהן: מה שחשוב להגיד זה שאי אפשר לעשות את הדברים האלה, ואני אומר את זה בצער, אבל זאת העובדה, ללא משאבים.

כהן: משל הוזכר כאן הנושא של תשתיות מחקר.

כהן: כדי להיות ברמה העליונה באמת, של המחקר בעולם, צריך תשתיות מחקר.

כהן: ותשתיות מחקר זה לא רק מלים, צריך גם משאבים מאחורי זה.

כהן: אי אפשר לעשות מחקר ברמה עלינה בלי לקיים את המשאבים שצריכים לצורך העניין הזה.

כהן: הזכרת את דנמרק, שוויץ, אני יכול להוסיף לך את סינגפור, שוודיה, כל מה שנקרא מדינות קטנות וחכמות, שאנחנו אגב חלק מהן, ואנחנו חייבים להמשיך להיות חלק מהן.

כהן: שם, אתם יכולים לעשות את ההשוואה, ההשקעה היא לאין ערוך יותר גבוהה.

כהן: ולכן חלק מאוד חשוב בקיום האקדמיה זה לספק לנו את המשאבים, בצורות השונות שיוסי הזכיר.

כהן: רבים מהם כדי שנוכל לקדם ולעשות את הדברים האלה כמו שצריך.

כהן: ואני לא ארחיב יותר מזה, ואני אשמח לתת לכם דוגמאות.

כהן: אני רק אגיד באופן ספציפי כדוגמא את נושא ההיי-טק וההנדסה.

כהן: אז הוזכר כאן, אנחנו לפני תשע שנים היה לנו, נגיד במדעי המחשב, מאה שמונים תלמידים בשנה.

כהן: היום אנחנו מקבלים חמש מאות תלמידים בשנה, כלומר שילשנו את מספר הסטודנטים במדעי המחשב.

כהן: סך הסטודנטים שיש לנו מעל אלפיים, הם היו מתחת לאלף לפני כן.

כהן: אבל זה לא דבר שקורה בלי תשתיות מתאימות בצידו.

כהן: למשל אנחנו לא יכולים להגדיל עכשיו את מספר הסטודנטים.

כהן: עם חמש מאות סטודנטים שאנחנו מקבלים כל שנה, קשה יותר להתקבל היום ממה שהיה לפני תשע שנים, עם מאה שמונים סטודנטים.

כהן: למרות שההיצע גדל, הביקוש גדל עוד יותר.

כהן: ולכן קשה מאוד להתקבל.

כהן: הבעיה היא שאנחנו למשל כדוגמא פשוטה לא יכולים להגדיל את מספר הסטודנטים בקבוצות התרגול מעבר לרמה מסויימת.

כהן: היום יש בין ששים לתשעים סטודנטים בקבוצת תרגול.

כהן: בגלל תשתיות.

כהן: ואלה דברים שחשוב להביא אותם, יחד עם הגידול הזה.

כהן: כי אחרת אנחנו אולי נגדל, אבל לא נעשה את זה כמו שצריך.

כהן: ולכן כל הדברים האלה מדברים אחד עם השני.

כהן: בכל אופן אנחנו שם, אנחנו נמשיך לעשות כמיטב יכולתנו בכל העניין הזה.

כהן: אכן יש דעיכה מסויימת ברמת המחקר, והיא כולה קשורה בדברים שאני דיברתי עליהם כרגע.

כהן: אנחנו עדיין בצמרת העליונה, אני יכול להעיד.

כהן: אני מייצג את ור"ה, אני נותן דוגמאות מהאונ' העברית, אבל הדוגמאות מתאימות גם ליתר האוניברסיטאות, חשוב לציין את זה.

כהן: זה אותו דבר ביתר האוניברסיטאות.

כהן: אנחנו עושים את כל מה שניתן, אנחנו עדיין במאה הראשונים בעולם, אבל אנחנו צריכים את המשך התמיכה.

כהן: ולכן התכנית הרב-שנתית הבאה היא קריטית.

כהן: יוסי, אתה חבר של שר האוצר, תזכור את זה.

כהן: התכנית הרב-שנתית הבאה היא ממש קריטית.

כהן: אני מקווה ומאמין שאכן בעקבות זה יהיו לזה תוצאות.

כהן: אני לא רוצה להזניח גם את הנושא של הנגשה.

כהן: חובתה של האקדמיה באופן כללי, גם האוניברסיטאות וגם המכללות, נמצאת כאן נציגה מהמכללות, ידידתי רוזה, חובתנו לדאוג לכך שהאקדמיה תהיה מונגשת, ולא רק מונגשת לכניסה, אלא כמו שנאמר כאן, מי שנכנס גם יסיים.

כהן: אנחנו עושים מאמצים מאוד גדולים.

כהן: אני מסתכל על זה מנקודת מבט, היו לנו אירועים מצערים לפני כמה חודשים, שכולנו מכירים.

כהן: אני מסתכל על מה שקורה באוניברסיטאות, נגיד באוניברסיטה העברית.

כהן: ויש לנו שם אוצר.

כהן: יש לנו קבוצות מגוונות בתוך האוניברסיטה, ואם אנחנו נפעל בתוך הקבוצות המגוונות האלה בצורה נכונה למען אינטגרציה, אנחנו נקדם דברים שהם חשובים לכלל המדינה.

כהן: ולכן אנחנו מקדמים הרבה מאוד תכניות שקשורות למגוון, גם לחברה הערבית, גם לחרדים, גם לקבוצות אחרות.

כהן: כדוגמא באונ' העברית יש לנו סגנית נשיא למגוון, שזה תפקידה, לטפל בדברים האלה.

כהן: הגדלנו את אחוזי הסטודנטים מהקבוצות השונות, והתפקיד שלנו גם לדאוג לכך שהם ירגישו בבית, כמו כל האחרים.

כהן: זה תפקיד שאנחנו עושים, ואנחנו עושים אותו בהתמדה, ואני מקווה שיהיו לזה תוצאות מאוד מאוד חיוביות.

כהן: ואני רוצה להדגיש, אנחנו לחלוטין מחוייבים לזה.

כהן: אני מסתכל על מה שיש לנו, ואני רואה בזה אוצר.

כהן: מקום שבו אנחנו יכולים לפעול למען דברים טובים יותר לחברה הישראלית.

כהן: וזה בנפרד.

כהן: סגן השר הזכיר כאן גם את העובדה שאנחנו צריכים לעזור לתיכונים.

כהן: כדוגמא, אנחנו כרגע הקמנו בירושלים, בתיכונים, מגמת מדעים, שהאונ' העברית עומדת מאחוריה כדי לקדם אותה.

כהן: אנחנו צריכים לעשות את זה בכל התחומים.

כהן: אנחנו צריכים לעבוד בכל רחבי הקהילה.

כהן: וההנגשה, כמו שאמרתי, היא חלק קריטי בעניין הזה.

כהן: זה לא נוגד את העובדה שאנחנו צריכים להיות בחזית העולמית של המחקר.

כהן: זה לא אחד כנגד השני, זה אחד עם השני.

כהן: וחשוב כל הזמן לזכור את הדבר הזה.

כהן: זהו, אני מאחל לכולנו בהצלחה.

כהן: כי ההצלחה שלנו היא ההצלחה של המדינה.

יוסף טייב: המון המון תודה, העלית פה הרבה נושאים חשובים.

יוסף טייב: גם בנושא המחקרי, וגם כמובן בזיקות האלה שבין הגופים הנוספים שקיימים בתוך כל נושא ההשכלה הגבוהה.

יוסף טייב: אנחנו באמת נמצאים כאן עם אנשי המכללות, ותיכף נשמע מחברתי רוזה אזרי, נשיאת מכללת עזריאלי.

יוסף טייב: אני רק אומר, המהפכה שעברה ההשכלה הגבוהה בישראל, ההנגשה, פתיחת המכללות, היא באמת נקודה די מדהימה שקרתה פה בעשורים האחרונים.

יוסף טייב: אנחנו נמצאים היום בפריצת דרך גדולה מאוד, שהנגישה באמת את ההשכלה גבוהה לרבדים שונים בחברה, ובכל התחומים.

יוסף טייב: ההתפתחות של המכללות התחוללה במקביל כמובן להצלחתן של האוניברסיטאות, ובניסיון גם לשים בלאנס בין האונ' הגדולות לבין המכללות, שהאינטואיציות הראשונות היו איזו הפרדה, אבל ההפרדות האלה לא תמיד הן ברורות.

יוסף טייב: אחד הנושאים הגדולים באמת, לשים את ההפרדות, האם הן קיימות, איך הן קיימות.

יוסף טייב: לדוגמא בנושא המחקר, אנשי הסגל.

יוסף טייב: לדוגמא בכל נושא מדעי החברה, בתוך המכללות, בנושא הנדסה, שתופס נפח עצום כרגע בתוך המכללות והשוק הישראלי מתחיל לקלוט אותו.

יוסף טייב: יש פה המון נושאים.

יוסף טייב: ליושב ראש ות"ת ולאנשי מל"ג, מנכ"לית מל"ג יש המון עבודה בנושא הזה כל הזמן.

יוסף טייב: לראות את המינונים האלה.

יוסף טייב: והמתחים לכאורה שצריכים להיות גם הם חלק מתוך שילובים.

יוסף טייב: השילובים הם מאוד מאוד קריטיים בתוך הדבר הזה.

יוסף טייב: אנחנו יודעים שנושא המכללות הוא בהחלט היה חלק מתוך גם הנגשת מדינת ישראל לאוכלוסיות שנמצאות מה שאנחנו קוראים בפריפריה, למרות שאנחנו מדינה קטנה.

יוסף טייב: לאוכלוסיות שקודם לא יכלו להגיע.

יוסף טייב: אם זה התחיל בלימודי משפטים, ואחר כך אנחנו יודעים בסוגיות אחרות.

יוסף טייב: ולאט לאט אנחנו באמת בנינו מערך מאוד מאוד מרשים של מכללות מתוקצבות, וגם כאלה שאינן מתוקצבות.

יוסף טייב: אבל בו בזמן, כמו שגם טען ידידי פרופ' טל, נוצרו הרבה בעיות בתוך הדבר הזה.

יוסף טייב: כאשר הדברים האלה גדלים, הגדרות לפעמים אינן ברורות, ולפעמים גם גבולות המצויינות הלכו והיטשטשו, ואי אפשר להסתיר את הדבר הזה.

יוסף טייב: לא ברור תמיד מה גבולות המצויינות, ולא ברור מי נושא בנטל, כי היתה פה איזו תחרות, שהיא תחרות שצריך להסביר אותה.

יוסף טייב: אבל בכל מקרה, אלה נושאים רגישים, נושאים לא פשוטים, אבל אין ספק שלנו יכול להיות מקום בתוך הדברים האלה, בלנסות לשים קצת יותר סדר מחשבתי, גם לגבי הציבור, וגם מול ראשי מערכת ההשכלה הגבוהה.

יוסף טייב: מין איתותים כאלה, איך אולי ניתן להסדיר את היחסים האלה בצורה טובה יותר, בצורה בהירה יותר, בלי שהדברים האלה תמיד ייחשבו כמשהו בינארי אחד-אפס.

יוסף טייב: לא, זה לא כך.

יוסף טייב: אז אני בהחלט מקווה שכך, ואני מזמין את פרופ' רוזה אזהרי לומר מספר מלים.

רוזה אזהרי: תודה רבה לך.

רוזה אזהרי: אתה נגעת בהרבה נקודות חשובות.

רוזה אזהרי: אני רוצה לפתוח ולהגיד שלה

רוזה אזהרי: ערכתי אין יריבות או סתירה בין האוניברסיטאות לבין המכללות.

רוזה אזהרי: בהחלט יש כאן מערכת שמשלימה, שהגורמים שלה משלימים אחד את השני.

רוזה אזהרי: אני עדה לזה גם מהפעילות שלי במספר מכללות, ואני רואה יחסי גומלין מאוד מאוד טובים בין מכללות לאוניברסיטאות, כאשר היחסים האלה פשוט נבנים על בסיס ענייני.

רוזה אזהרי: על בסיס אינטרסים גם של האוניברסיטאות וגם של המכללות.

רוזה אזהרי: ואני חושבת שפה יש נקודה שצריך לחזק אותה.

רוזה אזהרי: אם יש מאגר של חברי סגל איכותיים, במכללות, ואני חושבת שיש מאגר של חברי סגל איכותיים במכללות, אין שום סיבה שמדינת ישראל לא תשתמש בכישורים שלהם, הן במחקר והן בהוראה, בהקשר רחב יותר.

רוזה אזהרי: לא להכניס את המוסדות ואת חברי הסגל לתוך קופסאות, ולהגיד אתם עושים רק את זה, ואסור לכם לעשות דבר כזה.

רוזה אזהרי: כיוון שפשוט יש כאן ביזבוז אדיר של משאב אנושי, שחסר למדינת ישראל.

רוזה אזהרי: אנחנו צריכים אנשים טובים, שיושבים ועושים את העבודה.

רוזה אזהרי: ואני חושבת שבכל הדיון הזה, די יש סתירה גדולה בין העובדות לבין היחס למכללות.

רוזה אזהרי: כי אם מסתכלים, כמו שאתה אמרת, הפתיחה של המכללות עשתה פה מהפיכה גדולה במדינת ישראל.

רוזה אזהרי: אז אם בתחילה היה מדובר על נושא הנגישות, שאתה הדגשת, היום לא מדובר רק על נושא הנגישות, היום גם מדובר על נושא של מצויינות, והובלה בהרבה מאוד שטחים, נושאים שעלו כאן.

רוזה אזהרי: למשל הנושא של שילוב סטודנטים ממגזרים שונים, מרבדים שונים של החברה הישראלית.

רוזה אזהרי: מי שהוביל את הדברים האלה זה המכללות.

רוזה אזהרי: הנושא של הנגשת השכלה גבוהה בפריפריה, מי שהוביל את הנושא הזה זה מכללות.

רוזה אזהרי: היום, כל הנושא של חידושים בשיטות הוראה, אני יושבת במספר פורומים שעוסקים בתחום הזה, בין אם זה בפורום מהנדסים המאה העשרים ואחת, שזה פורום ארצי.

רוזה אזהרי: בין אם זה בוועדת המשנה של המולמו"פ.

רוזה אזהרי: ואני רואה שישנן הרבה מכללות שאצלן כל הנושא הזה של שיטות חדשות להוראה, התאמה של ההשכלה הגבוהה למה שקורה במשק, ובתעשייה, יש הרבה מכללות שמובילות את הנושא הזה, יותר מאשר באוניברסיטאות.

רוזה אזהרי: אז ישנן הרבה נקודות שבהן המכללות לקחו את ההובלה, ועשו את זה בצורה טובה ואיכותית.

רוזה אזהרי: אז לדבר רק על ההנגשה זה לא נכון כבר בשלב הזה.

רוזה אזהרי: אם אנחנו מדברים על כוח אדם להיי-טק, לתעשייה, מספר המהנדסים שיוצאים לשוק כל שנה הוא כמעט שווה בין המכללות והאוניברסיטאות.

רוזה אזהרי: אין מודעות לדבר הזה.

רוזה אזהרי: ולכן כאשר מסתכלים על מערכת ההשכלה הגבוהה צריך גם להתייחס לתפקיד ולתרומה של המכללות, לא רק בנושא ההנגשה אלא גם בנושא של איכות, גם בנושא של ההשפעה המשמעותית על המשק.

רוזה אזהרי: זה לא רק בנושאים של הנדסה, גם בנושא של סיעוד, מקצועות בריאות אחרים.

רוזה אזהרי: אז צריך באמת לקשר בין הנתונים לבין ההתייחסות.

רוזה אזהרי: בנושא הזה של תפקידים, בין אוניברסיטאות ומכללות, צריך לקחת בחשבון שככל שהמכללות התפתחו, הנושא של איכות הלך ותפס מקום מאוד משמעותי בקליטה של אנשי סגל חדשים.

רוזה אזהרי: אם אנחנו רוצים לקלוט אנשי סגל איכותיים אנחנו חייבים לתת להם את האפשרות להתפתח.

רוזה אזהרי: אי אפשר להגביל אותם מבחינת העיסוק במחקר.

רוזה אזהרי: ולכן צריך לחשוב על הנושא הזה, וגם על הנושא של יחסי גומלין בין האוניברסיטאות והמכללות באפשרויות המחקר של חברי הסגל.

רוזה אזהרי: ואם מדברים על משאבים, אז בהחלט גם צריך לחשוב על משאבים גם להתפתחות הפיזית של המכללות, לאור העובדה שמספרי הסטודנטים שם הולכים וגדלים.

רוזה אזהרי: גם לאפשרויות הפעילות המקצועית של חברי הסגל, שאני חושבת שזו נקודה מאוד מאוד חשובה, שאין לה כרגע פתרון.

רוזה אזהרי: דיכוטומיה מאוד גדולה בין מה שמצפים מחברי הסגל לעשות על מנת להתקדם במישור המקצועי, לבין המשאבים שעומדים לרשותם לצורך הנושא הזה.

רוזה אזהרי: זה גם נושא שאנחנו חייבים לשים עליו את הדגש.

רוזה אזהרי: לסיכום, שוב, אני רוצה להדגיש את העובדה שלה

רוזה אזהרי: ערכתי אין סתירה ואין יריבות בין המערכת של האוניברסיטאות והמכללות, אלא חייבים למצוא דרך שבה תהיה איזו שהיא סינרגיה, שאפשר יהיה להשתמש גם במשאבים הגדולים שנכנסים לנושא של תשתיות באוניברסיטה לטובת אנשי המכללות, וגם להשתמש בכשרונות של אותם חברי הסגל במכללות על מנת לקדם את הנושא הזה.

רוזה אזהרי: וגם לתת לנו את היכולת להמשיך ולהוביל את הנושאים שבהם באמת המכללות יכולות לקחת את ההובלה.

יוסף טייב: אלה הן הערות מאוד חשובות.

יוסף טייב: אני חושב שיש פה באמת מה שאת ציינת, היכולת שלנו, היא לא פשוטה בתוך הדבר הזה, של מדינת ישראל.

יוסף טייב: דברים קורים ומתחוללים לנגד עינינו.

יוסף טייב: והרצונות האנושיים של אנשים למצויינות, גם אם הם לא נאמר מצאו עבודה ראשונה בתוך האוניברסיטאות, לא נגמרת.

יוסף טייב: בנאדם לא אומר אני עכשיו קם והולך להיות מקום שני.

יוסף טייב: הוא רץ.

יוסף טייב: ולכן הדרך, איך אנחנו מפתחים את הדברים, והאם ניתן איך שהוא לעשות קורדינציה, בתוך מסגרת התחרות שיהיה מקום לכולם לפרוח, זהו אתגר גדול.

יוסף טייב: גם מבחינת משאבים, גם מבחינת הכוונה.

יוסף טייב: גם מבחינת ההגדרות.

יוסף טייב: כי כמו שאמרנו, ההגדרות הראשונות היו של הנגשה, לפתוח את המערכת לכאלה שלא הצליחו להגיע לתוך האוניברסיטאות.

יוסף טייב: אבל בו בזמן לא רצינו לבודד את המערכת של המכללות מהאוניברסיטאות, וליצור פערים שאחר כך יצרו גם שם רע לכאורה למכללות למול האוניברסיטאות.

יוסף טייב: אם לא שם רע, לפחות בואו נאמר דרגה נמוכה יותר לכאורה.

יוסף טייב: אנחנו רוצים בהחלט לחשוב על הדברים האלה.

יוסף טייב: יו"ר הות"ת החדש מבין את הדברים האלה גם.

יוסף טייב: אני בתור חבר ות"ת ראיתי כמה הדברים האלה עלו על סדר היום.

יוסף טייב: כל הזמן זה עולה על סדר היום, באופן טבעי.

יוסף טייב: כי כמחצית מהתלמידים היום בישראל, תיכף נשמע ממנכ"לית מל"ג מיכל נוימן, בערך מחצית, יותר כבר, אז זה אומר שפה חייבים לעשות איזה סדר בתוך הדבר הזה.

יוסף טייב: ובו בזמן באמת להדגיש את מה שאשר הדגיש, נשיא האוניברסיטה העברית.

יוסף טייב: מצויינות מחקרית ברמות הגבוהות ביותר, אי אפשר שכולם יעסקו במצויינות כל הזמן ברמה הגבוהה.

יוסף טייב: באופן טבעי.

יוסף טייב: תשתיות של מוסדות גדולים, גם בארצות הברית, בכל מקום בעולם.

יוסף טייב: ולכן המינונים האלה יהיו קריטיים.

יוסף טייב: כי אנחנו כאן, בית המחוקקים, הבית שמייצג את כל האוכלוסיה בישראל, מסתכל ואומר אנחנו רוצים, וכמו שאמר מקודם חברי כסיף, אנחנו רוצים שכל הילדים כולם יהיו במקומות הטובים ביותר.

יוסף טייב: איך לעשות את זה, איפה לשים את הדגש, איך לחלק את המשאבים, זה החלטה כמובן לא שלנו פה, כי יש לנו הפרדה פוליטית בתוך הדבר הזה, בין המוסדות.

יוסף טייב: ואלה דברים מאוד חשובים.

יוסף טייב: אני לא יודע אם נמצא אתנו כאן בזום ידידי פרופ' עמי וולנסקי.

יוסף טייב: שלום לך עמי וולנסקי, שמכיר וכתב מספר ספרים מאוד חשובים על ההשכלה הגבוהה בישראל.

יוסף טייב: אולי עמי, בכמה מלים, על המהפיכה הזאת שעברנו כאן בישראל, בין המכללות לבין האוניברסיטאות.

יוסף טייב: ואיך אתה רואה מבחינה ממשלית את הדברים האלה, שאתה עסקת בהם.

יוסף טייב: אני יודע שהתובנות שלך, אני קראתי את עבודותיך, תמיד אני קורא אותן, ואני מאוד שמח שאתה כאן איתנו עמי.

יוסף טייב: בוקר טוב.

יוסף טייב: נעבור למיכל נוימן.

יוסף טייב: מיכל, אני רוצה לתת לך את הפודיום לכמה דקות.

יוסף טייב: אמנם זה בוקר קצר, כי גם אתם צריכים לחזור לעבודתכם במל"ג.

יוסף טייב: אבל אולי באמת שתראי לנו מספר נתונים לגבי איפה אנחנו נמצאים בעבודת ההשכלה הגבוהה.

יוסף טייב: מיכל נוימן היא עם ניסיון רב מאוד במערכת ההשכלה הגבוהה.

יוסף טייב: עשרות שנים.

יוסף טייב: והיא היום משמשת כממלאת מקום מנכ"לית המל"ג.

יוסף טייב: בבקשה מיכל.

מיכל רוזין: בוקר טוב, תודה.

מיכל רוזין: אני ברשותך רוצה להתייחס למשהו שפתחת את הדברים ,ולהודות לך על הדברים.

מיכל רוזין: כי כן צויין כאן, כשאנחנו, בכל מקום שאתה מגיע אליו בעולם, ומדברים על מערכת ההשכלה גבוהה הישראלית, יש כבוד מאוד גדול למערכת.

מיכל רוזין: אני חושבת שאחת הסיבות, כמובן מעבר, ואולי המרכזי, המחקר המצויין שמתבצע במוסדות המחקריים במדינת ישראל, ופריצות הדרך הגדולות, המובילות הישראלית בעולם, הוא העובדה שהמדינה, שהממשלה השכילה לתת עצמאות למערכת ההשכלה הגבוהה, ולמעשה לא שילבה אותם, מלכתחילה, החל בחיקוק חוק המל"ג, ב-1958, שבאה ואמרה ההשכלה הגבוהה צריכה בעצם להתנהל באופן עצמאי, מנותק מהמערכת הפוליטית, מנותק מהמוסדות להשכלה גבוהה, כגוף שעומד בין שתי המערכות האלה.

מיכל רוזין: כמובן ששר החינוך, שרת החינוך במקרה שלנו היום, היא יו"ר המל"ג בתוקף תפקידה.

מיכל רוזין: החשיבות הגדולה הזאת, ושמחתי לכן לשמוע את דבריך, את הכבוד שאתם נותנים לעצמאות של המערכת.

מיכל רוזין: כי אתם, יושבים כאן פרופסורים שיודעים שהאקדמיה זה BOTTOM-UP.

מיכל רוזין: ומשם באות הפריצות, והדברים.

מיכל רוזין: מלמעלה, ניתנים המשאבים כדי שיוכלו המדענים להתקדם ולפתח את ההשכלה הגבוהה.

מיכל רוזין: ולכן אני מודה לך על זה, והחשיבות כאן גדולה.

מיכל רוזין: ות"ת כידוע שהיא ועדת משנה של המל"ג, והיא חלק מהמל"ג.

מיכל רוזין: אבל בנושא תיקצוב היא ועדה אוטונומית, ומחלקת את תקציבי ההשכלה הגבוהה בהתאם לפרמטרים שיוויוניים, ופרמטרים של מצויינות והנגשה.

מיכל רוזין: ולכן הכבוד לעצמאות הזו חשוב שיימשך.

מיכל רוזין: ותודה רבה לך.

יוסף טייב: אני רק אומר, אנחנו מנסים ליפות הרבה דברים.

יוסף טייב: צריך גם לומר, יש פה יושב ראש ות"ת חדש.

יוסף טייב: בשנים האחרונות היו הרבה תקלות בנושא הזה.

יוסף טייב: היו הרבה תקלות.

יוסף טייב: תקלות לגבי עצמאותו של הות"ת, לגבי עבודת הות"ת מול המל"ג, לגבי חלוקת העבודה.

יוסף טייב: אני בטוח שתחת הנהגתך דברים יקבלו אולי תפנית מסויימת.

יוסף טייב: כי זה קריטי שיבינו את הניואנסים האלה, לגבי תהליכי קבלת החלטות, לגבי שירטוט האחריות, דברים שהלכו והשתבשו בשנים האחרונות, בצורה לא פשוטה.

יוסף טייב: וזה לא עניין של ויכוח או פוליטי או נושא אישי.

יוסף טייב: הם פשוט הלכו והשתבשו.

יוסף טייב: וכשהם משתבשים אז דברים מהותיים משתבשים, לגבי קבלת החלטות.

יוסף טייב: ולכן זה גם חלק מהחובה, מהאתגר הגדול שלך היום, פרופ' מקורי, כשאתה נכנס לתוך המערכת הזאת, לנסות ולהכניס איזון בתוך הדברים האלה.

יוסף טייב: כי האיזון הופר ברמה מסויימת בתוך הארגונים האלה.

מיכל רוזין: כיום לומדים במדינת ישראל, אתה ציינת את זה, אמרת שלוש מאות חמישים אלף סטודנטים, אני מניחה שכללת בתוכם את ההנדסאים, הלומדים היום במדינת ישראל במוסדות האקדמיים, לתארים אקדמיים למעלה משלוש מאות שלושים אלף סטודנטים.

מיכל רוזין: במסגרת חמישים ותשעה מוסדות להשכלה גבוהה.

מיכל רוזין: מהם תשע אוניברסיטאות, אוניברסיטה אחת לא מתוקצבת, עשרים מכללות אקדמיות מתוקצבות שכוללות מכללות להנדסה ומכללות כלליות מה שנקרא.

מיכל רוזין: תשע מכללות לא מתוקצבות, ועשרים מכללות אקדמיות שמכשירות מורים במדינת ישראל.

מיכל רוזין: עוסקות בהכשרת מורים.

מיכל רוזין: אכן מספר הסטודנטים בתואר הראשון במכללות גבוה מזה שלומד באוניברסיטאות.

מיכל רוזין: אבל באוניברסיטאות לומדים מרבית הסטודנטים לתארים המתקדמים.

מיכל רוזין: הנושא של המחקר, המחקר הבסיסי, הכנת עתודת הסגל, מתבצעת באוניברסיטאות.

מיכל רוזין: ואני אומרת, מכללות ואוניברסיטאות שהוזכרו כאן הם אומנם מוסדות אקדמיים שמעניקים תארים.

מיכל רוזין: יש להם תפקידים שונים, וזה בסדר גמור.

מיכל רוזין: ככה זה נולד, זה נולד מתוך הצורך לקלוט את הביקושים ברמת התואר הראשון, והנגשת ההשכלה הגבוהה, בשנות התשעים, כשהוחלט על הקמת המכללות.

מיכל רוזין: אני אומרת, המוסדות מצויינים.

מיכל רוזין: הסטודנטים שיוצאים מהמכללות נקלטים בשוק העבודה, אנחנו מדווחים על זה ומכירים את הנתונים, והם עושים עבודה חשובה ביותר.

מיכל רוזין: נושאים מסויימים שהוזכרו כאן, ואני אגיד, נמצאים בהחלט על סדר יומה של ות"ת ומל"ג שנים רבות.

מיכל רוזין: אתה כשהיית חבר בות"ת עסקת בזה.

מיכל רוזין: הנושא של הנגשת ההשכלה הגבוהה לחברה הערבית, ליוצאי אתיופיה.

מיכל רוזין: החברה החרדית.

מיכל רוזין: הנגשת השלכה גבוהה לנשים.

מיכל רוזין: ההישגים מאוד יפים בחלק מהנושאים.

מיכל רוזין: בחלק מהנושאים פחות.

מיכל רוזין: אנחנו היום עובדים כמו שצויין ונאמר על הכנת התכנית הרב-שנתית הבאה.

מיכל רוזין: היא תצטרך לתת מענה לאתגרים שקיימים בנושא.

מיכל רוזין: בנושא של הנגשת נשים יש אחוז גבוה יותר של סטודנטיות מאשר סטודנטים, אבל ככל שעולים למעלה, וכולם מכירים את המספריים המפורסמות, בסגל, פחות ופחות נשים.

מיכל רוזין: זה נושא שצריך לקבל טיפול ומענה.

מיכל רוזין: ות"ת יצאה עם תכנית לטעמנו מהפכנית, שתעשה שינוי במוסדות.

מיכל רוזין: שמעתם מפרופ' אשר כהן שמונתה סגנית נשיא לנושא של גיוון ומיגדר.

מיכל רוזין: ובהחלט זה בא בתוך התכנית של ות"ת.

מיכל רוזין: אתה אני חושבת שאפילו היית חבר ות"ת כשהתכנית הזו אושרה, ודרשה בעצם מהמוסדות, כדי לקבל את התיקצוב לנושא הזה, להציב מישהי שתהיה, קראו לזה בזמנו יועצת הנשיא לנושא מיגדר.

מיכל רוזין: האוניברסיטאות לקחו את זה, ואפילו הפכו את זה כסגני נשיא, העצימו את העניין הזה.

מיכל רוזין: זה נושא שצריך להיות מטופל.

מיכל רוזין: כמובן החברה הערבית, יותר בתארים המתקדמים, ואנחנו רוצים לראות יותר חברי סגל מהחברה הערבית.

מיכל רוזין: בחברה החרדית האתגר מאוד גדול.

מיכל רוזין: היינו עם בג"צ מורכב, במשך ארבע שנים, שהיצר את היכולת להתקדם בנושא.

מיכל רוזין: אני מקווה שנוכל לקדם את הנושא.

מיכל רוזין: כפי שפרופ' מקורי אמר, הוא יהיה יו"ר ועדת ההיגוי לנושא של החברה החרדית, ויטפל בנושא הזה.

מיכל רוזין: אני חושבת שהדברים האחרים נאמרו.

מיכל רוזין: תודה רבה.

יוסף טייב: המון המון תודה.

יוסף טייב: יש לנו גם דיון בכנסת, צריכים לדעת, פרופ' מקורי וכולכם, אני שוחחתי לאחרונה גם עם ח"כ מרגי, שהיה יו"ר ועדת החינוך.

יוסף טייב: מרגי הוא גם אדם מאוד, מה שאני קורא, עם היגיון בריא, והוא רוצה להיכנס לעובי הקורה.

יוסף טייב: כי אנחנו יודעים שגם בנושא השכלה גבוהה לחרדים, קיבלנו גם את דו"ח מבקר המדינה, שהיה לא פחות מקטלני בכל הדברים האלה, איך שדברים נעשו.

יוסף טייב: אנחנו נדון בזה, וננסה לראות איך אפשר לקדם את הדברים.

יוסף טייב: לא רק כביקורת, אלא איך אפשר לקדם.

יוסף טייב: לפני שנעלה, אני מקווה שעוד מעט עמי וולנסקי יצטרף, נמצאת אתנו פרופ' חגית מסר ירון, יושבת ראש בשער.

יוסף טייב: היא היתה גם נשיאת האונ' הפתוחה, והיא נשאה בתפקידים אחרים כמדענית ראשית וכן הלאה.

יוסף טייב: והיא עסקה בסוגיות של מימשל.

יוסף טייב: היא היתה ס.

יוסף טייב: יו"ר מל"ג.

יוסף טייב: לא נגיד את כל שבחך חגית, את יודעת לומר את דבריך בצורה ברורה.

יוסף טייב: אז אני קודם כל מאוד מודה לך שהתפנית הבוקר, אני יודע שבמשפחתך עברתם טרגדיה גדולה, ואני קודם כל מוסר את תנחומי.

יוסף טייב: אני מודה לך שהתפנית אלינו הבוקר.

יוסף טייב: בבקשה, ידידתי פרופ' חגית מסר ירון.

חגית מסר ירון: תודה רבה לכולם, עקבתי ברוב עניין אחרי הדיון, ואני באמת חושבת שעלו פה מגוון סוגיות שמשיקות לנושא השכלה גבוהה.

חגית מסר ירון: אבל אני רוצה להתחיל מהנקודה שציינת אתה, וציינה גם גב' נוימן ואחרים, שבעצם ההשכלה הגבוהה בארץ מנוהלת באמצעות הות"ת והמל"ג, שהם גופים שהוקמו בחקיקה ב-1958, ובהחלטת ממשלה שעיגנה את הסטטוס של ות"ת ב-1977, בעולם אחר.

חגית מסר ירון: מערכת ההשכלה הגבוהה אז היתה אחרת.

חגית מסר ירון: כולה היתה מתוקצבת.

חגית מסר ירון: רובה ככולה היתה הומוגנית.

חגית מסר ירון: והמנגנונים האלה, ות"ת ומל"ג, הם כבר פחות רלוונטיים למציאות שיש לנו היום.

חגית מסר ירון: מערכת גדולה, הטרוגנית.

חגית מסר ירון: זה יוצר מתחים.

חגית מסר ירון: אתה ציינת את זה כבוד היושב ראש, אחרים נגעו בזה.

חגית מסר ירון: והגיע הזמן לעשות סדר בכלים ובמנגנונים שיש במערכת, בשביל לאפשר, לתאם ולטפל בכל הסוגית שעלו כאן, במתחים ביניהם וכו'.

חגית מסר ירון: לטענתי נכון להיום לגופים האלה אין את הכלים, בגלל שהמסגרת שנתנה להם את הכלים, מטעם החלטת ממשלה והחוק, כבר פחות רלוונטיים למציאות של ימינו.

חגית מסר ירון: כפי שידוע לכם, ב-2013 מינתה הממשלה ועדה שנדרשה לנושא הזה, אני היה לי הכבוד לעמוד בראשה.

חגית מסר ירון: היא הגישה המלצות, לרבות שינוי בחוק המל"ג, שלצערי לא התקבלו.

חגית מסר ירון: יכול להיות שצריך להעלות את זה שוב.

חגית מסר ירון: אבל מה קורה בינתיים.

חגית מסר ירון: בינתיים עולות בשטח סוגיות, ואנשים טובים, מכל הזרועות, מנסים לטפל בסוגיות האלה.

חגית מסר ירון: ושוב, מה ששמענו כאן היום זה מגוון סוגיות כאלה.

חגית מסר ירון: אבל בסופו של דבר הטיפול היום הוא טיפול במאבקי כוח ואינטרסים לגיטימיים לחלוטין, בין סטודנטים, בין פוליטיקאים, בין מוסדות שרוצים להחזיק מעמד וכו'.

חגית מסר ירון: והפתרונות הרבה פעמים הם פתרונות שבאים על חשבון, או פוגעים בצורה כזאת או אחרת, גם ביסודות הייחודיים והעקרוניים של ההשכלה הגבוהה, ובראשם אותה אוטונומיה או חופש אקדמי שהזכירה הגב' נוימן, שהוא לב ליבה של השכלה גבוהה ליברלית, פתוחה, שהיא מקדמת את כל החברה בישראל.

חגית מסר ירון: אנחנו בארגון בשער, שאנחנו בעצם השחקן היחידי בזירה הזאת, שהוא גוף בלתי תלוי.

חגית מסר ירון: אנחנו מורכבים מחברי וחברות סגל, או הרבה מתוכנו כבר בגמלאות, שמכירים היטב את המערכות האלה, אבל לא מחוייבים, לא למוסדות שלהם ולא לאף אחד.

חגית מסר ירון: הארגון קיים מתרומות בלתי תלויות.

חגית מסר ירון: ומה שאנחנו מנסים להביא לדיונים זה את הקול הרחב יותר, של האינטרס הציבורי הרחב, של עקרונות האקדמיה, שבתוך סבך הכוחות והאינטרסים צריך מדי פעם להגיב.

חגית מסר ירון: אנחנו מקיימים פורום השכלה גבוהה כבר כמעט עשרים שנה, שעושה דיונים פתוחים ופלורליסטיים על הסוגיות שעל הפרק.

חגית מסר ירון: ואנחנו נשמח מאוד להיות חלק מהמיזם החשוב שאתה מוביל, פרופ' שיין.

חגית מסר ירון: כי באמת הדיון הפתוח שמביא לשולחן את מגוון הגורמים הוא דיון מאוד מאוד חשוב.

חגית מסר ירון: אנחנו רואים את עצמנו כמי שנביא את קולם של ערכי ההשכלה הגבוהה לשולחן.

חגית מסר ירון: תודה רבה.

יוסף טייב: המון המון תודה לך.

יוסף טייב: באמת אנחנו מעריכים את זה מאוד.

יוסף טייב: חברי בשער בהחלט, כמו שאת אמרת, חלק מתוך שולחן גדול שקיים, ועצם קיומו של השיח הזה, של כל הגורמים, שאנחנו נוכל להביא אותו לכאן, לציבור.

יוסף טייב: חבר הכנסת כסיף, אתה רצית לומר מספר מלים, בבקשה.

עופר כסיף: תודה רבה אדוני.

עופר כסיף: אני רוצה להרחיב טיפה על המבוא שהזכרתי קודם, כמובן לא בכל הנקודות.

עופר כסיף: אני רוצה להתחיל ממה שאמרה הדוברת הקודמת, תודה לך.

עופר כסיף: אני רוצה להתחיל עם ערכי ההשכלה הגבוהה.

עופר כסיף: אני חושב שאחד מהדברים שאנחנו צריכים לשאול את עצמנו, ביחד, מה בעצם הכוונה בערכי ההשכלה הגבוהה.

עופר כסיף: אני חייב להגיד שאחד מהדברים שמטרידים אותי הרבה שנים.

עופר כסיף: ואני חייב להגיד בגילוי נאות שאני תלמיד, הלוואי שפיזית, אבל תלמיד רוחני של פאול לפרייר, הפילוסוף של החינוך, שראה בהשכלה בכלל, ובהשכלה האקדמית לענייננו בפרט, לא כלי של הכנה לשוק העבודה, אלא כלי של אם אתם רוצים הכנה לאזרח דמוקרטי טוב ומעורב.

עופר כסיף: אני חושב שלהכשלה ככלל, ולהשכלה האקדמית יש תפקיד בזה, וזה חלק מערכי ההשכלה הגבוהה.

עופר כסיף: לספק בעצם כלים למחשבה עצמאית.

עופר כסיף: וכדי לספק כלים של מחשבה עצמאית אני חושב שהתפקיד שלנו פה, בכנסת ובוועדה המכובדת הזאת, הוא בין השאר לדאוג, לדאוג לשני דברים עיקריים.

עופר כסיף: אחד זה כמובן החופש האקדמי.

עופר כסיף: סעיף 15 לחוק להשכלה גבוהה מאוד ברור לגבי זה, הייתי מעבה אותו אפילו, אבל הוא טוב.

עופר כסיף: הוא מונע באופן ברור את ההתערבות השרירותית שלנו, פוליטיקאים, בהשכלה הגבוהה, וטוב שכך.

עופר כסיף: הדבר השני הוא כמובן נגישות לכל.

עופר כסיף: העמדה שלי האידיאולוגית, ואני מקווה שיגיע היום שהיא גם תוגשם, היא שהשכלה בכלל צריכה להיות חינם, כולל השכלה גבוהה.

עופר כסיף: במדינות מפותחות רבות היום בעולם, באירופה, ההשכלה הגבוהה היא באמת חינם, ואפילו במקומות מסויימים, למשל נורבגיה, סטודנט אפילו מקבל קיצבה חודשית מהמדינה כדי שלא יצטרך לעבוד, ויוכל כולו להיות מושקע בלימודיו.

עופר כסיף: אבל לא אדבר על זה עכשיו.

עופר כסיף: הנקודה האחרונה היא באמת התיקצוב.

עופר כסיף: אם דיברנו על ערכי ההשכלה הגבוהה ומחשבה עצמאית, אני הזכרתי גם קודם, מאוד מאוד מטריד אותי, ואני מאמין שאת חבריי פה גם, פוליטיקאים ואנשי אקדמיה, והחפיפה ביניהם, והדגש על החפיפה.

עופר כסיף: יש קבוצת חיתוך גדולה פה, בין שתי הקבוצות.

עופר כסיף: אני משוכנע שכולם מוטרדים מהקריסה שהזכרתי קודם, של מדעי הרוח.

עופר כסיף: ואני מסתכל פה למשל על התיקצוב, אני במקרה מסתכל פה גם על המכללות, אני אחר כך אומר ממש בשתי שניות משהו על המכללות הציבוריות.

עופר כסיף: אבל אני מסתכל ורואה שרוב ההשקעה, או היחס בין שיעור תיקצוב מהמדינה לבין ההכנסות מסטודנטים, היחס ביניהם עולה, כלומר התשלום של הסטודנטים או ההכנסות של המכללות הציבוריות מסטודנטים, ההכנסות עולות ככל שהמכללה מזוהה פחות עם לימודי הנדסה ולימודים טכניים.

עופר כסיף: זה מאוד מטריד.

עופר כסיף: רק כדי לסבר את האוזן, ועיני לא צרה חלילה במכללות טכניות.

עופר כסיף: זה ממש לא מה שאני מתכוון לומר.

עופר כסיף: אני לא אומר שצריך להוריד להם את התקציב.

עופר כסיף: אני אומר שצריך להעלות למכללות שעוסקות גם בלימודים של מדעי הרוח והחברה, אז למשל המכללה האקדמית להנדסה, לפי מה שהממ"מ פרסם, מסך התקציב מקבלת מהמדינה עשרים וארבעה אחוז, סליחה, מקבלת שישים ושמונה אחוז, בעוד שמכללת ספיר חמישים ושבעה.

עופר כסיף: המכון הטכנולוגי שישים ושבעה, המכללה של תל-אביב חמישים ושמונה אחוז.

עופר כסיף: אותו הדבר לגבי הכנסות מסטודנטים.

עופר כסיף: המכללה האקדמית ספיר זה קצת למעלה מששים מיליון .

עופר כסיף: המכללה האקדמית להנדסה ארבעים ושבעה מיליון.

עופר כסיף: זאת אומרת יש פה איזה שהוא יחס ישיר, יש מיתאם גדול בין סוג המכללה, לבין התקצוב מהמדינה.

עופר כסיף: אני חושב שהמדינה צריכה לתקצב לא פחות, אני לא אומר יותר אבל לא פחות, גם מוסדות אקדמיים שעוסקים בלימודים שנקרא להם לצורך העניין לימודי רוח.

עופר כסיף: ומאוד מטריד אותי שזה כרגע לא הדבר.

עופר כסיף: ומשפט באמת אחרון, זה העניין גם של, זה הוזכר קודם בצורה מסויימת, זה העניין של השוואת תנאי ההעסקה של מרצים במכללות הציבוריות המתוקצבות ומרצים באוניברסיטאות.

עופר כסיף: ובמשפט אחד אני אומר מדוע, כי זה נושא מורכב.

יוסף טייב: אבל אני לא רוצה היום להתעסק בזה.

יוסף טייב: אנחנו רק פתחנו את הדיון.

יוסף טייב: אני לא רוצה להתחיל להתעסק בזה.

יוסף טייב: אני באמת מודה לך.

יוסף טייב: אני רק אומר מילה אחת, ובאמת מילה קצרה.

יוסף טייב: המכללות הציבוריות המתוקצבות שהוקמו למעשה לא הוקמו כמו מכללות בארצות הברית שעסקו במדעי הרוח ברמה הגבוהה.

יוסף טייב: המיקוד היה במדעי החברה.

יוסף טייב: מעט מאוד מדעי הרוח בתוך הדברים האלה.

יוסף טייב: מדעי הרוח, שאנחנו יודעים, והזכרת כבר את המגמות של ירידה, יש המון נושאים לדון בזה, אנחנו ישבנו על המדוכה הרבה זמן, זה לא שות"ת קיבל אפילו החלטה, ואחר כך המל"ג לא קיבל.

יוסף טייב: לא משנה כרגע, לא ניכנס להיסטוריה.

יוסף טייב: אבל אם תסתכלו בדו"ח האקדמיה הישראלית למדעים האחרון, שלשמחתי מאמץ את כל מסקנותיי.

יוסף טייב: זה לא עניין אישי.

יוסף טייב: שאני דיברתי שם על כל מיני דברים היברידיים, בין הנדסה לבין רוח.

יוסף טייב: יש המון נושאים שאפשר לקדם.

יוסף טייב: אנחנו מדברים ברמה החיובית, גם בנושא מדעי הרוח.

יוסף טייב: יש פה פשוט, צריך לתת איזה טוויסט בעלילה.

יוסף טייב: כי תחשבו כמה אנחנו מחפשים בעולם, אפילו העסקי, ובעולמות הטכנולוגיים האחרים, את מה שאנחנו קוראים תוכן.

יוסף טייב: כולם מחפשים תוכן.

יוסף טייב: כל הסדרות מחפשים תוכן.

יוסף טייב: ותוכן, ושפה, ויכולת כתיבה, כל הדברים האלה, הם נכסים עצומים בתוך המערכות.

יוסף טייב: שלא לדבר על כך שרבים מההיי-טקיסיים הולכים ומתייעצים בפילוסופים הגדולים, לאן אנחנו הולכים.

יוסף טייב: יש מה לעשות, זה לא כאן כרגע, אנחנו נקדיש לזה זמן.

יוסף טייב: אבל אין ספק שזו נקודה חשוב מאוד בתוך הדיון לגבי האיזונים האלה בתוך המערכת.

יוסף טייב: למה, האם זה חמש יחידות מתמטיקה, כל הדברים האלה, הזמן שלנו קצר היום, אנחנו פותחים פה, זו ישיבה חגיגית.

יוסף טייב: אנחנו עורמים את הנושאים האלה, ונתחיל להדגיש אחד אחד, כמו שראוי שיטפלו בהם.

יוסף טייב: אני מבקש מידידי עמי וולנסקי לומר את דברו.

יוסף טייב: בוקר טוב עמי.

עמי וולנסקי: תודה רבה.

עמי וולנסקי: זה בהחלט, כמו שציינת, בוקר חגיגי.

עמי וולנסקי: העובדה שהכנסת כוננה ועדת משנה לעסוק בנושא ההשכלה הגבוהה היא בהחלט בשורה.

עמי וולנסקי: יש תכנים רבים, כמו שאמרת, ואני רוצה לברך אותך כיושב ראש הוועדה, וכמי שבקיא מופלג בעולם ההשכלה הגבוהה.

עמי וולנסקי: אני מאחל כמובן בהצלחה לך ולוועדה כולה.

עמי וולנסקי: סיימתי ממש בימים אלה כתיבה של ספר אודות שני העשורים האחרונים במאה העשרים ואחד במדיניות ההשכלה הגבוהה.

עמי וולנסקי: ועולים בו דברים רבים.

עמי וולנסקי: העניין המרכזי שאני יכול לומר, בלי להיכנס כרגע לפרטים, לפרקי הספר על הסוגיות המורכבות שבו, שיש חשיבות עצומה להדק את הזרועות בין הממשלה, בין הגופים הרגולטוריים, קרי מל"ג וות"ת, או בכל מבנה אחר שחגית מסר ירון רמזה עליו, לבין המוסדות להשכלה גבוהה, לטובת החברה הישראלית כולה, לטובת במדע, וההשכלה הגבוהה.

עמי וולנסקי: יש סוגיות רבות שראויות להיבחן, פרופ' חגית מסר ירון דיברה על הקשיים של הגופים הרגולטוריים.

עמי וולנסקי: הוזכר כבר העובדה שהוגשה הצעת חוק לתיקון חוק המל"ג, למתיחת פנים לשני הגופים הללו, באופן שייצור מודרניזציה, או עידכון למול האתגרים שעומדים היום למערכת ההשכלה הגבוהה.

עמי וולנסקי: מוכרחים לציין גם ששני העשורים האחרונים, ובעיקר העשור האחרון, הישגים גדולים למערכת ההשכלה הגבוהה בשני תחומים: המגזר הערבי – אם לפני עשור שיעורו בהשכלה הגבוהה עמד על סביב תשעה אחוז, תשעה וחצי אחוז, היום חלקו שיעורו בהשכלה הגבוהה קרוב לחלקו באוכלוסיה, כתשעה עשר אחוז.

עמי וולנסקי: כאשר שיעור האוכלוסיה הערבית, החברה הערבית בישראל עומד על עשרים ואחד אחוז.

עמי וולנסקי: דבר דומה היתה קפיצת דרך גדולה מאוד של האוכלוסיה החרדית.

עמי וולנסקי: הדרך להתמודד עם הנגישות של האוכלוסיה החרדית, והרעב של האוכלוסיה החרדית, הוא סוגיה בעלת חשיבות עצומה.

עמי וולנסקי: וטוב שיושב ראש ות"ת הוא זה שיחזיק את המושכות בעניין הזה.

עמי וולנסקי: ויש פה אתגרים גדולים.

עמי וולנסקי: גם בית המשפט העליון, בג"צ, פסל ביולי האחרון את קביעתו בסוגיית מפתח, ואני רואה שאנחנו ראוי שתהיה פריצת דרך בעשור או בשני העשורים הבאים.

עמי וולנסקי: יש סוגיות נוספות שקשורות לשורה לא קטנה של חוגים.

עמי וולנסקי: תכניות לימודים.

עמי וולנסקי: דיסיפלינות שנותרו מאחור.

עמי וולנסקי: בערך חמש עשרה במספר.

עמי וולנסקי: זה סוגייה שראוייה לדיון עומק, סוגייה שראוייה לזיהוי עומק, בעיקר על ידי הגופים הרגולטוריים וכמובן גם המוסדות.

עמי וולנסקי: אבל מחייבת מעטפת או תנופה או תמיכה של המחוקק, ושל הממשלה כמובן, בהתמודדות של אלה שנותרו מאחור, כדי ליצור את הפריצה לסטנדרטים יותר גבוהים.

עמי וולנסקי: אני מדבר בעיקר על מדעי הרוח, אבל לא רק על מדעי הרוח.

עמי וולנסקי: כי גם כלכלה ומינהל עסקים כדוגמא, אלה היו בחזית המחקר העולמי שנים רבות במאה הקודמת, בשנות הששים והשבעים והשמונים, והתשעים.

עמי וולנסקי: וירדו מנכסיהם.

עמי וולנסקי: ויש סוגיות נוספות שראויות לדיון, הזכירו פה את השמירה על החרות האקדמית.

עמי וולנסקי: בשני העשורים האחרונים חלו שיבושים בעניין הזה.

עמי וולנסקי: אנחנו זקוקים בעיניי לחזור ולדון בזה.

עמי וולנסקי: בשנת 58' המחוקק, יחד עם הממשלה, ביחד עם המוסדות, קבעו יתדות ברזל, שעיגנו את החירות האקדמית לחמישים שנה.

עמי וולנסקי: משהו השתבש בשנים האחרונות.

עמי וולנסקי: כל אלה הם אתגרים שרובצים לפתחה של הוועדה, חבר הכנסת שיין, ברשותך, ואני מקווה, לטובת מערכת ההשכלה הגבוהה והחברה כולה.

עמי וולנסקי: תודה.

יוסף טייב: המון המון תודה.

יוסף טייב: דברים מאוד חשובים.

יוסף טייב: אני מכיר את עבודתך, אז אני מאוד מודה לך.

יוסף טייב: אני שמח שחבר הכנסת טור-פז קינלי שעוסק בכל הנושאים בוועדת המשנה, גם של ההשכלה, של החינוך החרדי, בכלל של הממשק בין החינוך הממלכתי והחרדי, דברים שהוא קרוב אליהם, והוא יוכל לתרום לנו תרומה מאוד חשובה.

יוסף טייב: אני רק רוצה לומר בבוקר הזה שהוא בוקר חגיגי עבורי, ואני מקווה שגם עבור אחרים, אחד הקולות שחייבים להישמע, גם הבוקר, זה קולם של הסטודנטים.

יוסף טייב: סטודנטים, שהם בעצם הדורות הצעירים שלנו, הם עוברים כרגע התנסויות לא קלות.

יוסף טייב: אני משוחח עם הרבה סטודנטים, עם החבר'ה שבאמת עוברים מהבית לזום, שנתיים מאוד קשות למוסדות עצמם, כמו שאתה ציינת אשר, שהיו צריכים לעשות התאמות מאוד מאוד גדולות.

יוסף טייב: וגם כרגע אנחנו נמצאים, מתחילים עוד פעם בעונת הבחינות שלנו.

יוסף טייב: ועם בלבולים לא קלים, ועם אתגרים מאוד מאוד גדולים.

יוסף טייב: אז הבמה הזאת גם תהיה במה בשביל הסטודנטים.

יוסף טייב: אנחנו בהחלט חושבים שלסטודנטים יש מה לומר.

יוסף טייב: זה לא רק הסטודנטים, ואני לא אומר את זה בזלזול חלילה, שתמיד התארגנו ככוחות פוליטיים בחברה הישראלית.

יוסף טייב: הרבה מהיושבים בבית הזה הגיעו דרך אגודות סטודנטים.

יוסף טייב: לא לכך אני מתכוון דווקא.

יוסף טייב: אלא באמת לצרכים של הסטודנט הישראלי, שיש פה קול.

יוסף טייב: רבים מהסטודנטים הישראלים באים אחרי שירות צבאי.

יוסף טייב: רבים מהם באמת עשו כברת דרך בחברה הישראלית, והם עכשיו סטודנטים.

יוסף טייב: אופי החיים הסטודנטיאליים.

יוסף טייב: כל נושא המעונות, שהלך והתפתח מאוד בשנים האחרונות בישראל.

יוסף טייב: כמעט אין מוסד היום בישראל שאין לו מעונות.

יוסף טייב: אז כל הנושא הסטודנטיאלי הוא נושא שחשוב לנו.

יוסף טייב: אנחנו לא שוכחים הבוקר את נושא הסטודנטים.

יוסף טייב: אני רוצה לתת מילה לחברי חבר הכנסת טור-פז, בבקשה.

משה טור פז: בוקר טוב, פרופ' שיין, ברכות לוועדה החשובה הזו.

משה טור פז: באתי בדיוק ממשא ומתן באוצר, אבל באמת היה חשוב לי לומר שני דברים.

משה טור פז: האמת שאת הראשון כבר אמרת, והוא מאוד חשוב, הסטודנטים.

משה טור פז: על ראש שמחתנו.

משה טור פז: אנחנו נקיים כאן שבוע הבא בוועדה, יחד אתך ועם יושבת הראש השכל ועוד דיון על מוכנות מערכת ההשכלה הגבוהה לתקופת הבחינות.

משה טור פז: זה בעצם דיון דחוף שביקשנו, לבקשת הסטודנטים, לשמוע כיצד נערכים במוסדות השונים, הדילמות, מקרוב, מרחוק, עבודה, שילוב ביניהם.

משה טור פז: אז זה דבר אחד.

משה טור פז: והדבר השני, אני חושב שמן הראוי שבוועדה הזו גם נביא את הדיון בצורה מעמיקה של הנושא של אונ' הגליל.

משה טור פז: נושא שנמצא גם הרבה מאוד פניות שאני מקבל, ובעיניי חשוב שנדון בו, בתוך מערך ההשכלה הגבוהה, האם נכון, ויש מקום, לאוניברסיטת הגליל, אוניברסיטה נדמה לי עשירית בישראל, בתוך מערך ההשכלה הגבוהה.

משה טור פז: ולצד זאת כמובן הרבה מאוד אתגרים שנמצאים בפנים.

משה טור פז: ובעיקר מה שאני הייתי רוצה להביא, את הקול של מערכת החינוך, וחיבור אינהרנטי יותר שלה להשכלה הגבוהה, כולל אפשרות שבה מערכת ההשכלה הגבוהה, מל"ג, ות"ת, יחברו, שימו לב, פרופ' שיין, אני לא יודע אם תאהב או לא, אבל אני אגיד בכל זאת, שמערכת ההשכלה הגבוהה היא זו שתחבר את בחינות הבגרות.

משה טור פז: לא עוד מערכת החינוך בוחרת את עצמה, אלא ההשכלה הגבוהה קובעת על מה ייבחנו התלמידים, ומה מעניין אותנו, כהשכלה גבוהה, לקבל מתוך מערכת החינוך.

משה טור פז: תודה.

יוסף טייב: תודה רבה.

יוסף טייב: אני רק אבקש באמת מהיועצת המשפטית שלנו, תמי סלע, מילה אחת בנושא הזה.

יוסף טייב: בבקשה.

תמי סלע: רציתי להזכיר בהמשך למה שהעלית, המוכנות לתקופת הבחינות, שבדיוק השבוע הגיעו אלינו התקנות בעניין ההגבלות על מוסדות חינוך בקורונה, ואחד הדברים שקרו בוועדה, הוועדה קיצרה את התוקף של ההוראה בהקשר של מתווה ההשכלה הגבוהה.

תמי סלע: בין היתר כדי לבחון, לאור הנתונים החדשים, לאור הזן החדש, את האיזונים.

תמי סלע: בין היתר יש שם היום דרישה שבחינות יהיו לא מרחוק, אלא באמת פיזית, עם תו ירוק או בדיקה.

תמי סלע: וכל הדברים האלה אמורים לחזור אלינו בשבוע הבא, בהוראה חדשה מעודכנת, אחרי איזו שהיא חשיבה.

אורה חכם: שלום, שמי אורה חכם, ואני מייצגת את הפורום הציבורי לשיוויון הזדמנויות בחינוך.

אורה חכם: בנושא ההנגשה.

אורה חכם: ואם אנחנו מדברים הנגשה, מבחינתי אני רוצה שבני שכבות חלשות יזכו מראש, תוך תמיכתכם, במערכות שונות, בזה שיהיה לכם מספיק סטודנטית בני שכבות מוחלשות.

אורה חכם: לפי דעתי זה לא מספיק שאתם, ואני מסכימה עם זה ומברכת על זה, שאתם מוכנים ועוסקים בהנגשה.

אורה חכם: אתם צריכים לקחת חלק פעיל, ביחד עם הוועדה וביחד עם האוצר.

אורה חכם: כי להגיד זה דבר אחד, לממן זה דבר אחר.

אורה חכם: להכשיר אותם שהם יהיו ראויים לגשת למוסדות שלכם, זה הדבר הכי חשוב.

אורה חכם: אז אני מציעה שתהיו יותר אקטיביסטים, תדרשו להיות מחוברים.

אורה חכם: למשל, איך לעשות מערכת שבדומה לתיכון תנגיש, דרך מינהלת, דרך מועצה לעניין הזה, תנגיש ותכשיר אותם.

אורה חכם: אני לא רואה את ההכשרה הזאת.

אורה חכם: אני רואה שהפערים הולכים וגדלים.

אורה חכם: יש רצון טוב, אני מסכימה שיש רצון טוב.

אורה חכם: אז אני אקריא כמה דברים.

אורה חכם: תפקידה של מערכת השכלה גבוהה כולל אחריות לגבי הנעת תהליכים, שמאפשרים הזדמנות לבני השכבות המוחלשות להשתלב במערכת.

אורה חכם: מערכת השכלה גבוהה היא שירות שניתן לכל תושבי המדינה, וכולל את בני השכבות המוחלשות.

אורה חכם: אתם צריכים לקחת אותם בחשבון, במינהלת נפרדת, מועצה, מה שתקראו לזה.

אורה חכם: יש פערים הולכים וגדלים, בעיקר עם השכבות החלשות.

אורה חכם: ולכן היעד הראשוני המעשי יהיה השקעה מיידית לקידום עשרים אחוז מבני השכבות החלשות, שהיום אין להם נגישות, לקחת יעד של תוספת עשרים אחוז.

אורה חכם: בני השכבות החלשות יקבלו עידוד מוגבר, שמערכת ההשכלה הגבוהה תיקח חלק מעורב, ממש אקטיביסטי, ותשמש זרז.

אורה חכם: מצורפות בזה המלצותינו, תקחו אותן.

אורה חכם: אני מברכת אותך יוסי שיין על היוזמה הטובה.

אורה חכם: בהצלחה, עם האוצר ואתכם.

יוסף טייב: המון תודה על המלים שלך.

יוסף טייב: אנחנו נשמח לקבל את כל החומרים.

יוסף טייב: זה מאוד חשוב, אני חושב שנעשים מעשים היום, הרבה דברים נעשו בתוך האקדמיה.

יוסף טייב: אני לא יושב פה כסניגור של האקדמיה, תמיד אפשר לעשות עוד.

יוסף טייב: אמרת חבר הכנסת טור-פז לגבי אוניברסיטה בגליל, אני לא רציתי היום להיכנס לדבר הזה, זה חלק מתוך החלטות ממשלה, שאנחנו עוד נתייחס אליהן.

יוסף טייב: הממשלה קיבלה החלטות, ההוצאה לפועל כמובן יושב ראש ות"ת ומנכ"לית המל"ג, אבל אי אפשר הכל היום.

יוסף טייב: אחרונת הדוברות, מיכל אבן, בבקשה.

מיכל אבן: בוקר טוב, תודה רבה אדוני היושב ראש, וברכות על הוועדה החדשה והחשובה.

מיכל אבן: תודה על הדקה, מה שאי אפשר להגיד בדקה, לא יספיקו גם עשר שעות.

מיכל אבן: אני מאונ' חיפה, מזכ"ל ארגון הסגל האקדמי הזוטר.

מיכל אבן: בעצם ועד העובדים של הסגל הזוטר.

מיכל אבן: שעה וחצי של ישיבה מאוד חשובה, והמילה הוראה לא הוזכרה בה ולו פעם אחת.

מיכל אבן: וזה משהו שהוא לא סמלי.

מיכל אבן: אנחנו מרגישים את זה שנים.

מיכל אבן: המחקר חשוב, אין ספק בזה, אבל גם ההוראה, וגם האנשים שעושים את עבודת ההוראה באוניברסיטה, והם בעיקר חברות וחברי הסגל הזוטר.

מיכל אבן: זה בא לידי ביטוי במשאבים ובחשיבה שמוקדשת להוראה, שהיא מאוד מצומצמת, ובאה לידי ביטוי בשנה וחצי האחרונות של הוראה בזום.

מיכל אבן: העבירו אותנו לשם, בלי עבודת חשיבה, לא לפני וגם לא תוך כדי, על איך לעשות את זה נכון גם עבור הסגל, גם עבור הסטודנטים.

מיכל אבן: עוד מילה לגבי ההנגשה של מערכת ההשכלה הגבוהה.

מיכל אבן: גם כשאנשים בסוף מצליחים להיכנס פנימה, כמי שפוגשים אותם בכיתות, ההרגשה היא שלא נעשית עבודת המשך לאיך לעזור להם להגיע להישגים גם אחרי שהם הצליחו להיכנס.

מיכל אבן: אם רק ניקח לדוגמא את הסטודנטים והסטודנטיות הערבים, אין מספיק תמיכה בפועל, כדי לאפשר להם לעשות את השלוש שנים של התואר הראשון בהצלחה.

מיכל אבן: וגם אנחנו המרצות והמרצים לא מקבלים את הכלים לעשות את זה.

מיכל אבן: ומילה אחרונה, על משהו שהעלה חבר הכנסת כסיף, ותודה על זה.

מיכל אבן: אני אמנם מגיעה מאוניברסיטה, אבל חברי הכנסת הזוטר שלנו גם מלמדות ומלמדים במכללות.

מיכל אבן: ועבור אותה עבודה שהם עושים במכללה הם מקבלים פחות שכר ופחות תנאים.

מיכל אבן: אני בטוחה שיש לזה סיבות, אבל אני לא חושבת שיש לזה הצדקה.

מיכל אבן: ורק מילה לפתיחה, לישיבה הראשונה, תודה רבה על זכות הדיבור, ובהצלחה לכולנו, לעשות עבודה משותפת.

יוסף טייב: המון המון תודה לכולכם.

יוסף טייב: אני רוצה לומר באמת תודה.

יוסף טייב: זה לא פשוט, יש לנו פה המון גורמים, ואני מודה מאוד לכל מי שהגיע הבוקר.

יוסף טייב: אנחנו נמצאים במצב באמת לא פשוט.

יוסף טייב: יש השכלה גבוהה מפוארת בישראל, יש ריבוי עצום של מוסדות, יש מוסד כמובן מרכזי לאומי.

יוסף טייב: אנחנו היום מוסיפים נדבך נוסף בתוך הכנסת, עם הקמת הוועדה הזאת.

יוסף טייב: הוועדה הזאת באה באמת לתת כיוונים בתוך המערכות האלה, לסייע.

יוסף טייב: אנחנו כאן לסייע.

יוסף טייב: להציף נושאים, לדבר בהם, ובאמת להיות עבור ההשכלה הגבוהה שליחים בפני מקבלי ההחלטות בממשלה, ממשלת ישראל, שיש לה מחוייבות לדברים האלה.

יוסף טייב: כך אנחנו רואים את עצמנו.

יוסף טייב: אנחנו גם נציף נושאים שלא תמיד אולי הם קלים.

יוסף טייב: אבל אני בהחלט מודה לכולכם על השיח הנכון של הוועדה הזאת.

יוסף טייב: פה בכנסת לא תמיד שומעים אנשים.

יוסף טייב: אני מקווה שפה כן ישמעו אחד את השני.

יוסף טייב: נאזין אחד לשני, נבין מה קורה.

יוסף טייב: יש לנו פה אתגר מאוד מאוד גדול בהשכלה הגבוהה, שהיא המנוע הכי גדול של החברה הישראלית, ואנחנו יודעים את זה.

יוסף טייב: מבחינת הנראות שלה בחברה, ומבחינת להפוך את החברה לחברה תלכידית, ועוד כהנה וכהנה.

יוסף טייב: ולכן אני רואה זכות גדולה לשבת בראש הוועדה הזאת, ומודה עוד פעם לכל אלה שהגיעו, ולכל אלה שבזום.

יוסף טייב: ואנחנו מבטיחים שנשלח, תהיה לנו תכנית עבודה, כל פעם נטפל בנושא, וננסה לקדם נושא אחרי נושא, בצורה מתודית.

יוסף טייב: לא רק עניין של דיבורים.

יוסף טייב: שזה חשוב בכנסת, כי גם הדיבור על הדברים הוא לפעמים חשוב מאוד.

יוסף טייב: אלא גם באמת לנסות לקדם ולהציע הצעות בתוך הדברים האלה.

יוסף טייב: אז בוקר טוב לכולם, תודה למנהלת הוועדה ולכל הצוות, ותודה עוד פעם לשרן השכל שאפשרה לנו.

יוסף טייב: אני נועל את הישיבה הזאת.