ועדת הכלכלה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 155, 2022-01-24 00:00

מיכאל ביטון: שלום לכולם, היום יום שני, כ"ב בשבט התשפ"ב, ה-24 בינואר 2022.

מיכאל ביטון: אנחנו שמחים לפתוח את סדר היום של ועדת הכלכלה בדיון שבו יציגו שר החקלאות ומנכ"לית משרדו את תוכנית העבודה של המשרד, את דגשי התקציב והיעדים של המשרד.

מיכאל ביטון: כפי שנקבע בחוק, כל שר נדרש להציג לוועדה המפקחת על עשייתו את עיקרי העשייה שלו ולאפשר לחברי הכנסת לשאול שאלות, להעמיק ולתת דגשים.

מיכאל ביטון: מטבע הדברים דיון כזה כולל שיח בין השר לחברי הכנסת, לא תמיד אנחנו מספיקים את הכול, אחרי זה הצוות בראשות מנכ"ל המשרד הרלוונטי לוקח על עצמו להשיב בצורה פרטנית לחברי הכנסת בסוגיות שלא קיבלו מענה או שהחל דיון על אודותיהם אך הם עדיין דורשים בדיקה והעמקה.

מיכאל ביטון: השר גם יהיה איתנו בתפקידו כשר לפיתוח הנגב והגליל, זה יהיה בישיבה הבאה בסדר היום.

מיכאל ביטון: יש לנו יום שלם עם השר.

עודד פורר: יש לך יום כיף איתי.

מיכאל ביטון: לפני שנצלול על סוגית החקלאות יש מה לדבר על ענייני דיומא.

מיכאל ביטון: בימים האחרונים התרחשה רעידת אדמה בצפון הארץ, רעידה שכרגע הובילה למעט נזקים ברכוש – בעיקר פגיעה בקונסטרוקציה של מבנים ישנים שיכולים להפוך כך למבנים מסוכנים.

מיכאל ביטון: לשמחתנו לא היו נזקים בגוף ונפש.

מיכאל ביטון: הוועדה שלנו זיהתה את הנושא הזה כנושא חירום ודחוף.

מיכאל ביטון: הוועדה קיימה דיון ראשון על מצב המבנים המסוכנים בישראל, במיוחד לאור האירועים האחרונים של קריסת בתים או הריסת בתים באופן יזום בשל הסכנה.

מיכאל ביטון: אנחנו קוראים מכאן לממשלת ישראל ולראש הממשלה לכנס דיון דחוף בקבינט ובממשלה על סוגיית המבנים שלא מוכנים לרעידת אדמה.

מיכאל ביטון: הדבר הזה ממוקד באזורי סיכון של השבר הסורי-אפריקאי.

מיכאל ביטון: החל מקרית שמונה, חצור, צפת ובית שאן בואכה אילת.

מיכאל ביטון: כל היישובים שסמוכים לשבר הסורי-אפריקאי נמצאים בסכנה גדולה.

מיכאל ביטון: לצערי, ממשלות ישראל לא עשו מספיק בנושא לאורך השנים.

מיכאל ביטון: הדבר מחייב פעולת חירום.

מיכאל ביטון: כשהייתי חבר בקבינט המדיני-בטחוני דרשתי דיון על מצב המבנים הללו, לצערי פיקוד העורף התריע על הבעיה אבל לא עסקנו בזה מספיק כקבינט.

מיכאל ביטון: יש לנו פה הזדמנות לראות את הנולד ולא לבכות את העבר.

מיכאל ביטון: אני חושב שזה מחייב כניסה של ראש הממשלה לנושא, הקצאת משאבים מהירה, חיזוק ראשוני של המבנים – ניתן לעשות זאת באמצעות קונסטרוקציות מתכת תומכות – וביסוס מבנים בהתחדשות עירונית בדגש על אזורי הסיכון.

מיכאל ביטון: באופן תמוה, ההתחדשות העירונית מתרחשת באזורים מבוססים שרחוקים מהשבר הסורי אפריקאי ודווקא קריית שמונה, שם מבצעים מאות בודדות של פינוי-בינוי וביסוס מבנים לצד עשרות אלפי תוכניות מקבילות במרכז הארץ הרחק ממוקדי הסיכון לרעידות אדמה.

מיכאל ביטון: אנחנו אומרים זאת היום ויפה שעה אחת קודם.

מיכאל ביטון: צוות בהובלת מנכ"ל משרד ראש הממשלה התחיל לבדוק את הנושא.

מיכאל ביטון: לצערי הצוות החזיר את הנושא לפתחו של משרד הבינוי והשיכון.

מיכאל ביטון: משרד השיכון השיב לי שהוא מבין את הנושא וחומרתו אבל אין לו כל כך תקציב לטפל במבנים מסוכנים.

מיכאל ביטון: ועדת הכלכלה מבקשת להדליק נורה אדומה שתכוון אל כל אגפי ממשלת ישראל.

מיכאל ביטון: עלינו להתעורר ולהיכנס לנושא המבנים המסוכנים לאור רעידות האדמה.

מיכאל ביטון: לא נוכל לחזות את הנולד אבל לא נוכל להכות על חטא ולומר שידנו לא הייתה במעל.

מיכאל ביטון: חייבים להיכנס לנושא הזה, להגדירו כמצב חירום לאומי, לטפל בו בהובלת ראש הממשלה, צוותים בין-משרדיים וגיבוי תקציבי ראוי.

מיכאל ביטון: חוזרים לענייני החקלאות.

מיכאל ביטון: אומר כמה דברי פתיחה, לאחר מכן השר והמנכ"לית יציגו את תוכנית עבודתם, את הדגשים והתקציב.

מיכאל ביטון: לפנינו שאלות שהשר והמנכ"לית קיבלו מראש מחברי הכנסת וממני, לאחר מכן נאפשר סבב שאלות ממוקד לחברי הכנסת, אם נספיק ניתן זמן לשאלות נציגי הציבור.

מיכאל ביטון: החקלאות בישראל היא נשמת אפה של החזרה לארץ ישראל עוד מימי ההגעה ממצריים, המעבר בירדן והחלוקה לנחלות.

מיכאל ביטון: התורה מלאה במצוות שתלויות במקום, מצוות שיש בהן גם צדקה וגם הסדרה של הקרקע, מצוות של לקט, שכחה ופאה, מצוות של יובל, של שמיטת קרקעות.

מיכאל ביטון: העם שלנו גלה מארצו למעט קבוצה קטנה ששמרה על הגחלת בארץ ישראל שרובה לא עסקה בחקלאות.

מיכאל ביטון: הנה, שבנו אל ארץ ישראל לפני 150 שנים וכבר ראשוני המתיישבים, כולל המושבות, כולל המעשה הגדול של הברון רוטשילד, יצרנו חקלאות משגשגת בארץ ישראל, חקלאות שפרנסה מיליוני ישראלים, חקלאות שהפכה לשם דבר בעולם.

מיכאל ביטון: חקלאות שהפיצה את תורת החקלאות מארץ ישראל אל ארץ ישראל ומחוצה לה.

מיכאל ביטון: די אם נזכיר את מריו לוי שהמציא את כל עולם ההדברה הביולוגית של תנשמות, דבורים, הקטנת הריסוס.

מיכאל ביטון: נזכיר את שמחה בלאס שהמציא את הטפטפת ששינתה את פני החקלאות והכלכלה החקלאית בעולם.

מיכאל ביטון: נזכיר את הקו-נוע, את הזנים וצורות העיבוד הישראליות ששינו את פני החקלאות בעולם.

מיכאל ביטון: זה הצד היפה של החקלאות.

מיכאל ביטון: הצד הקשה הוא שהחקלאות המדוברת דועכת, החל משנות ה-80 יש פחות חקלאים, פחות משקים, פחות אנשים שעוסקים בתחום.

מיכאל ביטון: עד תחילת שנות ה-80 כלכלת החקלאות הייתה בצמיחה ומאז היא דועכת.

מיכאל ביטון: הגרף מראה על ירידה בכל הפרמטרים – משקים, עובדים, פריון ועוד.

מיכאל ביטון: הנתון הכי קשה בחקלאות הוא שממוצע הגיל של חקלאי בישראל הוא 59.

מיכאל ביטון: כדי להגיע ל-59 אתה צריך לגלות שבאזור תל-אביב הממוצע של חקלאי הוא 63.

מיכאל ביטון: זה גיל פרישה של אנשים בכלל האוכלוסייה.

מיכאל ביטון: המקום הכי צעיר של חקלאים בישראל הוא ביהודה ושומרון, ממוצע גיל של 54, שם עוד יש צעירים שרוצים לעסוק בחקלאות.

מיכאל ביטון: כנראה שקשה מאוד לצעירים לעסוק בתחום, הוא כרוך בבירוקרטיה מרובה, צו רך בסיוע ממשלתי, הדרכה וכולי.

מיכאל ביטון: בדוח המחקר של מחלקת המחקר והמידע של הכנסת מציינים שבנגב אין אפילו מקום להכשרת חקלאות אף על פי שיש שם מאות אלפי דונמים.

מיכאל ביטון: אין בית ספר להוראת מקצועות החקלאות בנגב.

מיכאל ביטון: אתם בטח תתייחסו לכל הדברים שאני אגיד.

מיכאל ביטון: אנחנו בתקופה שהחקלאות זה להיות או לחדול, אנחנו בתקופה שאנחנו צריכים להחליט איזו מדינה אנחנו רוצים להיות, מדינה שלא צומח בה עץ ואין בה שדה?

מיכאל ביטון: אנחנו יודעים לייצא חדשנות מקצועית לחקלאים בעולם אבל לא יודעים לעשות את זה בבית.

מיכאל ביטון: מה שאנחנו מוכרים לחקלאים בכל העולם אנחנו לא עושים אצלנו.

מיכאל ביטון: זה מזכיר את נושא האנרגיה הסולארית, חצי מקליפורניה קיבלה חשמל מחווה סולארית ישראלית בשנות ה-70 ורק עכשיו אנחנו מציבים חוות סולאריות לשימוש ישראלי.

מיכאל ביטון: כך גם בחקלאות.

מיכאל ביטון: אנחנו מייצאים ידע, מוצרים, עובדים, מנהלים לכל העולם אבל בארץ שלנו אנחנו מתקשים.

מיכאל ביטון: בחודשים האחרונים מתנהל דיון בנוגע לחקלאות הישראלית.

מיכאל ביטון: כוונת שר החקלאות ושר האוצר לחולל רפורמה בחקלאות היא נכונה והיא כוונה טובה, אבל איך עושים דברים שזה מה שקובע.

מיכאל ביטון: יש פה גם הזדמנות וגם סכנה.

מיכאל ביטון: ההזדמנות זה שגם משרד האוצר וגם משרד החקלאות מבינים שיש להניע תהליכים גדולים בכל עולם החקלאות – טכנולוגיה, סביבה, ידע , הכשרות ועוד.

מיכאל ביטון: יחד עם זאת, הדבר הזה צריך להיעשות בשותפות מליאה ובהקשבה לחקלאים.

מיכאל ביטון: כשאתה מקשיב לחקלאי שכדי לייצר ולגדל עלות העובד הזה שלו הפכה להיות יותר יקרה מעובד ישראלי ושאנחנו, הריבון והמחוקק, השתנו על החקלאי אגרות ותוספות והשארנו אותו לבד מול התביעות המשפטיות מצד עובד זר, ויש רבות כאלה.

מיכאל ביטון: מחירי המים האמירו, עולם הקנייה מהחקלאי השתנה.

מיכאל ביטון: החקלאים הפכו לקבוצות קטנות נטולות כוח מיקוח אל מול הרשתות והמשווקים וכך המחיר שהם מקבלים הוא נמוך ביותר וגם הצרכן משלם ביוקר.

מיכאל ביטון: האתגרים הללו גדולים.

מיכאל ביטון: אנחנו נשמע את השר והמנכ"לית בקשב ובכבוד רב ורק לאחר מכן נפתח את הדיון לחברי הכנסת על פי סדר הגעתם.

מיכאל ביטון: הערת אזהרה: ביקשתי מאגף המחקר של הכנסת לבדוק שאלה עבורי, שאלתי מה קרה בעולם הפטם, עולם שהשתנה והצטמצם.

מיכאל ביטון: החוקרים של מחלקת המחקר והמידע נמצאים עדיין באמצע המחקר, אולי נציג את הממצאים תוך כמה שבועות, אחד המסקנות הראשוניות שעולות היא שההסדר בשוק הפטם מאוגוסט 2012 עד ספטמבר 2015 הוביל לצמצום בהיצע ולמחיר גבוה יותר עבור הצרכנים.

מיכאל ביטון: בינתיים אנחנו רואים סימנים על פיהם הרפורמה הזו לא הועילה.

מיכאל ביטון: חובת הזהירות וההקשבה על כולנו, חובת ההסכמה על כולנו.

מיכאל ביטון: שר החקלאות, בבקשה.

עודד פורר: תודה, אדוני היושב-ראש, במהלך דברי הפתיחה התבשרנו שהשופטת מרים נאור הלכה לעולמה.

מיכאל ביטון: אנחנו משתתפים בצער המשפחה.

עודד פורר: נשיאת בית המשפט העליון לשעבר, עמדה בראשות ועדת החקירה הממלכתית לחקר אסון מירון.

עודד פורר: הלכה לעולמה בגיל 74, יהי זכרה ברוך.

עודד פורר: לעניינו כעת, החשיבות שהצגת לגבי תפקיד החקלאות דומה מאוד לחזון שהצגתי עם כניסתי לתפקיד.

עודד פורר: נאבקנו כדי שמשרד החקלאות יהיה בידנו בממשלה הזאת, עשינו זאת מכמה וכמה טעמים.

עודד פורר: אנחנו רואים בחקלאות ערך ממדרגה ראשונה, אנחנו רואים בזה חשיבות כחלק מתקומת העם היהודי בארצו אחרי 2,000 שנות גלות.

עודד פורר: אנחנו נמצאים בשנת שמיטה, אתה ציינת את כמות המצוות שתלויות בקרקע שהעם היהודי יכול לקיים מאז שהחל לעבד את אדמתו בסוף המאה ה-19.

עודד פורר: מעבר לערכיות יש כאן

עודד פורר: גם אמירה לגבי תפיסת עתידה של מדינת ישראל והאתגרים שבפניהם האנושות כולה הולכת להתמודד עם משבר האקלים.

עודד פורר: לתיק זה יש חשיבות גם מהבחינה הכלכלית.

עודד פורר: מכאן אני מגיע לשלושה מישורים או ארבעה.

עודד פורר: חשוב לי לדבר על החזון של משרד החקלאות.

עודד פורר: ציינת את כל הסיבות שמתוכן ברור לחלוטין שאנחנו נמצאים בסוג של משבר ואי-אפשר להמשיך להתנהל כפי שהתנהלנו עד היום.

עודד פורר: אני לא רוצה לדבר על מה שהיה כאן בעשורים האחרונים, אני רק אומר שאנחנו חייבים לשנות כיוון.

עודד פורר: כשאתה מסתכל על הנתונים אתה רואה שב-20 השנים האחרונות עלה מדד מחירי הפירות ב-102%, מדד מחירי הירקות עלה ב-80%, מדד המחירים הכללי עלה בסדר גודל של כ-23%.

עודד פורר: אנחנו מבינים שקרה משהו, אנחנו רואים שיש ירידה של 20% בממוצע צריכת ירק ופרי מצד אזרחי ישראל.

עודד פורר: אמרת נכון, אדוני, זה הממוצע, הירידה היא לא בעשירונים העליונים.

עודד פורר: הירידה בעשירונים התחתונים מגיעה גם ל-40%.

עודד פורר: שפע פירות וירקות היה הסמל שלנו, בשנות ה-80 וה-90 היינו צוחקים על כל המדינות בעולם והיום שולחים לנו תמונות - - -

קרן ברק: - - -

מיכאל ביטון: אני מבקש מחברי הכנסת להימנע מהערות ביניים, אתם תדברו לפי סדר הגעתכם.

עודד פורר: בתוך זה אתה מסתכל על הייצור ב-20 השנים האחרונות, הייצור היה די יציב ועמד על אותם מספרים.

עודד פורר: מנגד, מספר האזרחים הלך ועלה.

עודד פורר: הראייה שלי היא קודם כל מה אזרחי ישראל צריכים ומה עתידה של מדינת ישראל.

עודד פורר: בתוך זה אנחנו נמצאים במשבר אקלים מאוד קשה, בכל שנה מספרים שזו השנה החמה ביותר, גם החקלאים מתמודדים עם קשיים שאנחנו חייבים להתייחס אליהם.

עודד פורר: היה מחסור בפירות קיץ בקיץ האחרון כי לא היו מכות קור בחורף שלפניו והיבול של המטעים היה דל.

עודד פורר: אותה סיטואציה ניכרת עכשיו גם בענף הזיתים.

עודד פורר: עלינו ליצור פה חקלאות ישראלית שיודעת להתאים את עצמה למשברים שציינתי.

עודד פורר: מתוך הדברים הנאמרים ניגשנו לעריכת רפורמה שצריכה לשרת את שני הפרמטרים: הורדת יוקר המחיה והגדלת ההיצע לאורך כל השנה, ומנגד – סיוע ותמיכה בחקלאים הישראלים כדי שהם יהיו פורצי דרך, כדי שחבר'ה צעירים ירצו להיכנס.

עודד פורר: עשינו מהפיכה בכל מה שקשור בתקצוב חקלאים צעירים ומתנדבים צעירים בחקלאות.

עודד פורר: גם מבחינת עיגון התקציב לכמה שנים קדימה, הגדלת התקציב למתנדבים בחקלאות מ-13 מיליונים ל-20 מיליונים.

עודד פורר: הצעירים לא מפחדים מעבודה קשה, הם רוצים אתגר ורוצים לראות שיש להם עתיד במקצוע הזה, שאנחנו יכולים לייצר פה משהו חדש.

עודד פורר: דיברנו על משבר, בעברית המקראית "משבר" משמעותו לידה או כיסא יולדת, רגע לפני שהאישה יולדת מתארים זאת כמשבר.

עודד פורר: זה כואב, זה תהליך לא פשוט, אבל בסופו של דבר אנחנו יוצרים פה משהו חדש.

עודד פורר: הרבה כסף מושקע פה, אתם יכולים לראות שתקציב משרד החקלאות גדל באופן משמעותי.

עודד פורר: זה לא הולך אלי אלא לחקלאות.

עודד פורר: זה יגיע לעידוד של מחקר ופיתוח – תחום שבו מדינת ישראל היא פורצת דרך.

עודד פורר: צריך לתגבר את זה, אי-אפשר לחיות על אדי הדלק של פעם.

עודד פורר: המכון הוולקני מוגדר כאחד משלושת מכוני המחקר הטובים בעולם.

עודד פורר: כשנכנסתי לתפקידי הגיעו אלי מנהלי המכון הוולקני הישראלי, הם לא יכלו להדליק את החשמל בגלל הסוגיות התקציביות.

עודד פורר: כמובן שהעניין נפתר והתקציב שלהם הוגדל.

עודד פורר: יש לנו עוד הרבה בשורות בתחום הפיתוח ולשם אנחנו הולכים.

עודד פורר: טיפלנו גם בסוגיות פתוחות שהיו עוד לפני עניין הרפורמה: תוספת של 6,000 עובדים זרים שהובטחו במשך ארבע שנים לחקלאים וזה לא קרה.

עודד פורר: סוגיית מחירי המים, ניתנה הנחייה של שר האוצר והוקפאה העלייה במחירי המים.

עודד פורר: נכנסנו לתוך נבכי הרפורמה שלהלן כותרותיה: פתיחת השוק הישראלי לתחרות באופן הדרגתי על פני חמש שנים באופן כזה שגם מגן על החקלאי הישראלי, הגנת מכס שמי שמשלם אותה זה הצרכן.

עודד פורר: אנחנו אומרים שנפתח את זה, מדינת ישראל תתקצב את החקלאות הישראלית כדי שהיא תוכל לעמוד אל מול האתגרים הללו, זו מהותה של הרפורמה בחקלאות.

עודד פורר: אני אומר לכם שהיא נדרשת לא רק לצורך הורדת מחירי הירקות והפירות והנגשתם לכל אזרחי ישראל אלא כדי שתהיה כאן חקלאות מתפתחת תחת אקלים משתנה.

עודד פורר: הפוטנציאל שיש הוא שאנחנו נוכל ללמד את כל העולם איך מפתחים את הענף תחת אקלים משתנה.

עודד פורר: הדברים הוזנחו במשך זמן רב ואנחנו רוצים ופועלים על מנת לשנות זאת.

עודד פורר: מתוך כך נגזר החזון שלנו, אבקש ממנכ"לית המשרד להציג את המצגת.

נעמה קאופמן פס: (מלווה את דבריה בהקרנת מצגת) שלום לכולם.

נעמה קאופמן פס: הדגשים העיקריים שלנו הם:

נעמה קאופמן פס: הפחתת יוקר המחיה בתוצרת החקלאית.

נעמה קאופמן פס: כאן נכנס הנושא של הדאגה לצרכן והפחתת המכסים.

נעמה קאופמן פס: ייעול השירות לציבור תוך הפחתת הנטל הבירוקרטי והרגולטורי.

נעמה קאופמן פס: אני חושבת שגם יושב-ראש הוועדה כיוון לשם.

נעמה קאופמן פס: עלינו לייעל תהליכי עבודה אם אנחנו רוצים שאנשים יבוא לחקלאות ולכן נעסוק בייעול תהליכי העבודה לאורכו ולרוחבו של המשרד.

נעמה קאופמן פס: ארחיב קצת מעבר לעקרונות הבסיס שהוצגו: המטרה הראשונה שלנו במשרד היא הבטחת קיומה של החקלאות הישראלית והבטחת שגשוגה.

נעמה קאופמן פס: זה יקרה אם נשקיע בהעלאת התחרותיות והפריון.

נעמה קאופמן פס: השר התייחס לכך שהחקלאות נמצאת במקום שבו מייצרים אותו דבר ויש גם ירידה.

נעמה קאופמן פס: בהקשר הזה יש חשיבות להעלאת הפריון והוצאה של יותר תוצרת מהשטח.

נעמה קאופמן פס: הדברים הללו נובעים גם מחדשנות, עיסוק בשינויי אקלים, וכן השקעה משמעותית.

נעמה קאופמן פס: פיתוח ידע ליצירת חקלאות מתקדמת: יושב-ראש הוועדה התייחס למה שאנחנו עושים בדרום.

נעמה קאופמן פס: יש לנו רק ארבעה מו"פ בנגב ויש גם בצפון ובמרכז הארץ.

נעמה קאופמן פס: אנחנו מחזקים את המכון הוולקני, יחידת המדען הראשי ועוד.

נעמה קאופמן פס: כוונתנו לייצר מחקר ופיתוח יישומים שמתמודד עם הצורך בהפחתת הדברה, שינויי אקלים ועוד.

נעמה קאופמן פס: שינוי האקלים גורם לשינוי לא רק בצריכת הנוזלים של האדמה אלא בשינוי חומרי ההדברה.

נעמה קאופמן פס: רק המחקר והפיתוח, והכנסת החדשנות באופן יישומי ייתנו את המענים.

נעמה קאופמן פס: ייצוא ומסחור ידע וחדשנות, תוך שמירה והגנה על הקניין הרוחני והפיכתו למקור הכנסה.

נעמה קאופמן פס: מדינת ישראל צריכה להיות אור לגויים וצריכה גם לקבל את התמורות לכך, לעשות שיתופי פעולה, החלפה ומסחור של ידע.

נעמה קאופמן פס: הבטחת סביבה חקלאית נאותה: בסוף החקלאות היא פרנסה ולכן זה מצריך שינויים בכל פרטי כוח אדם, עובדים, הכנסת צעירים וכולי.

נעמה קאופמן פס: קידום זמינות גורמי הייצור והבטחת תנאי הייצור לחקלאים בעלות סבירה )מים, קרקע, הון והון אנושי.

נעמה קאופמן פס: מיתוג חקלאות ישראלית ופיתוח דור המשך לחקלאות.

נעמה קאופמן פס: אנחנו במשרד רוצים שתדע מאיפה אתה קונה את התוצרת החקלאית שלך.

נעמה קאופמן פס: השר דיבר על זה בוועדה הזאת ממש, האם הסחורה היא מעזה או מעוטף עזה, לכן יש עניין במיתוג ובסימון ארץ המקור.

נעמה קאופמן פס: יש חקיקה שמקודמת בנושא בימים אלו ממש.

נעמה קאופמן פס: אנחנו נדע מה אנחנו קונים ונוכל לבחור לקנות תוצרת ישראלית.

נעמה קאופמן פס: הבחירה תוביל להתמודדות עם יוקר מחיה.

נעמה קאופמן פס: במסגרת זו אנחנו נקים מטה של חקלאות ישראלית.

סמי אבו שחאדה: לא הבנתי, ישראל רוצה לסמן אם המוצר מיוצר אצלה או לא?

נעמה קאופמן פס: נכון, המדינה תסמן מאיפה מגיע - - -

עודד פורר: כמו שכשאתה קונה פסטה - - -

סמי אבו שחאדה: אבל היא רוצה להתנגד לסימון מוצרים שלה בחו"ל.

עודד פורר: חבר הכנסת אבו שחאדה, אתה שואל אז אסביר - - -

מיכאל ביטון: אבל אנחנו לא נגיע, גם השר יחכה וגם חבר הכנסת יחכה, אנחנו נעבוד על פי סדר.

יעקב מרגי: כמו שכולם ממתינים.

אופיר סופר: מה אתה מתאמץ לענות לו בכלל, האינטרס שלכם הוא שונה.

אופיר סופר: הוא, מבחינתו שלא יקנו מוצרים מישראל.

מיכאל ביטון: אופיר, הגעת אחרון ואתה רוצה לדבר ראשון?

אופיר סופר: - - - ערכים ציוניים, לא חושב שזה מסובך.

מיכאל ביטון: חברים, אנחנו באנו לנהל דיון ענייני, יש פה סדר דוברים.

נעמה קאופמן פס: מדינת ישראל גאה בתוצרת המקומית שלה, בין אם זה בתעשייה, בין אם זה בחקלאות, בין אם זה בביגוד.

נעמה קאופמן פס: אנחנו נוטים לייצר מוצאים ישראלים, זה מאוד נפוץ בתעשייה, המיתוג "תוצרת כחול לבן" נמצא שם שנים.

נעמה קאופמן פס: המיתוג של מדינה שאומרת מה מיוצר אצלה והידע שהיא נותנת לצרכן לגבי המקור של הירק ואיכותו, יכול להיות שזה יכלול גם סימון לגבי כמות חומרי הדברה.

יעקב מרגי: זה בדיוק כמו שעל כל פחית קוקה קולה כתוב איפה היא יוצרה.

נעמה קאופמן פס: אני רק רוצה לסיים את העמוד הזה כדי שבאמת נבין את כל הרכיבים.

נעמה קאופמן פס: יש השקעות הון נרחבות שאשמח לפרט לגביהן במספרים, הטמעת חדשנות וטכנולוגיה, ממשקים לשיפור התפוקות, סימון, הגדלת כוח אדם בחקלאות ל-31,000 עובדים.

נעמה קאופמן פס: 3,000 מתוך המכסה שייצרנו כבר חולקו ובקרוב תהיה פעימה שנייה.

נעמה קאופמן פס: הגדלת תקציבים, מודל ביטוחי וניהול סיכונים בנושא של חדירת מזיקים.

נעמה קאופמן פס: טיפול בפשיעה החקלאית: שיתוף הציבור כדי לשמוע מה קורה בשטח ושימוש באמצעים המתקדמים ביותר כדי להילחם בפשיעה זו וכן שיתוף פעולה עם המשרד לביטחון פנים, מג"ב ויחידות נוספות.

נעמה קאופמן פס: קליטת המכון לחקר הימים והאגמים בתוך המכון הוולקני שזו החלטת ממשלה שנעשתה לפני שנים ועוסקת בפיתוח מזון מן הים והתמודדות עם גידולים, מאצות ועד דגה, במים המלוחים.

נעמה קאופמן פס: יש הרבה מים מלוחים בישראל ולכן מדובר בפיתוח עצום שהמשרד עוסק בו.

נעמה קאופמן פס: גיבוש תוכניות אסטרטגיות לחדשנות יחד עם הרשות לחדשנות במשרד המדע וגם בתוך המשרד.

נעמה קאופמן פס: עידוד הדור הצעיר בחקלאות.

נעמה קאופמן פס: סביב הנושא של ביטחון המזון והפחתת יוקר המחיה, השר דיבר על זה בהקשר של הרפורמה.

נעמה קאופמן פס: בנוסף, שיפור זמינות וסדירות ההספקה, תוצרת זמינה לאורל כל השנה, בשגרה ובחרום.

נעמה קאופמן פס: אני יכולה להגיד לך שההיערכות המשרדית בימים האחרונים, כאשר אנחנו עוברים גל חמישי של קורונה שמשאיר הרבה מאוד מבודדים בבית, השר יצא בהצהרה וביקש לקצר את ימי הבידוד למאומתים ללא תסמינים.

נעמה קאופמן פס: הנושא של תפקוד בשעת חירום, אנחנו מחזיקים 188 מפעלים חיוניים באחריות המשרד.

נעמה קאופמן פס: אנחנו צריכים לדאוג שתמיד יהיו כאן ביצים, עופות, חלב, בשר ומוצריו וכן פירות וירקות.

נעמה קאופמן פס: הנושא הזה נוגע בצלחת שלנו ואחריות המשרד לדאוג לאספקה שוטפת של הדבר הזה.

נעמה קאופמן פס: אני יכולה להגיד לך שבימים האחרונים ההיערכות היום-יומית שלנו היא לוודא שיהיו מספיק מוצרי מזון במדינת ישראל, זו אחריות שאנחנו לוקחים בכובד ראש ומתעסקים איתה באופן יום-יומי.

נעמה קאופמן פס: כמו שאמרתי על לגבי פיתוח תפיסת מזון של מדינה, מדינות עשו את זה, אנחנו נמצאים במקום שאנחנו לוקחים את זה מאוד ברצינות וכן את ייעול שרשראות ההספקה.

נעמה קאופמן פס: במסגרת זו גם הרפורמה בהגנת הצומח נכנסת.

נעמה קאופמן פס: שוב, תוך איזון וניהול סיכונים ועבודה מקצועית מאוד של יחידת הגנת הצומח שתקבע מה מזיק, מה מותר, מה אסור להיכנס ואיך מתמודדים איתו.

נעמה קאופמן פס: הנושאים הללו מטופלים ברמה הכי גבוהה בתוך היחידה ושם ימשיכו להיות מטופלים עם אנשי המקצוע.

נעמה קאופמן פס: עידוד ופיתוח חקלאות בת קיימא והגברת ההגנה על בעלי החיים ורווחתם.

נעמה קאופמן פס: הגנה על בעלי החיים זה נושא שאנחנו עוסקים בו רבות, כמו שיפור רווחת המטילות ומעבר ללולים ללא כלובים, אנחנו כותבים את התקנות בימים אלה.

נעמה קאופמן פס: הגנה ושמירה על הצומח מפני מחלות ומזיקים, היערכות לשינויי אקלים וחקלאות סביבתית – נושא שנוגע כמעט בכל תחומי המשרד – מחומרי ההדברה המשתנים ועד הצפון שמתייבש.

נעמה קאופמן פס: שמירה ופיתוח של שטחים לעיבוד, שמירה על הקרקע ועל מקווי המים, הגנה על יער ואילנות – אתמול עלתה תוכנית ממשלתית בנושא הייעור.

נעמה קאופמן פס: קידום הנושא של המו"פ העירוני שהזכרתי, קידום תוכנית אב לאומית לניקוז שהושקעו בה תקציבים חסרי תקדים, אנחנו יודעים שנושא ההצפות הוא נושא ליבתי שהוזנח במשך הרבה מאוד שנים, השר העברי עכשיו תקציבים חסרי תקדים, הוקם צוות מנכ"לים בראשות משרד ראש הממשלה שמטפל בנושא כתוכנית לאומית.

עודד פורר: בעניין זה אזכיר חוק שעבר בוועדת הכלכלה וממתין לעלות למליאה לקריאה שנייה ושלישית.

נעמה קאופמן פס: זה חשוב כי יש שם תיקונים עקרוניים שחיכינו להם במשך שנים.

נעמה קאופמן פס: הנושא הזה, כמו היערכות לרעידות אדמה הוא נושא שצריך לטפל בו בשעת הרוגע ולא בשעת החירום.

נעמה קאופמן פס: פיתוח טכנולוגיות מיוחדות לייצור מזון, תחליפי מזון וכן הלאה.

נעמה קאופמן פס: הבטחת מוצר טרי לציבור: זה גם שיפור הבטיחות והאיכות של התוצרת החקלאית, הגדלת התפוקה והערך התזונתי.

נעמה קאופמן פס: אנחנו יודעים לעשות הרבה פיתוחים בהקשר הזה.

נעמה קאופמן פס: בהקשר זה נעשית גם אכיפה מאוד משמעותית כדי למנוע הברחה של מוצרים של פירות וירקות שעשו בהם הדברה מאוד קשה מכל מיני אזורים בעולם או סמוכים אלינו שאינם ראויים לשיווק והשמדת תוצרת זו.

נעמה קאופמן פס: ביצוע סקרים, הנושא של חומרי הדברה יהיה נושא ליבה במשרד ויבדוק אופציות לצמצום שימוש בחומרים אלו ואיכות הפרי.

נעמה קאופמן פס: סטנדרטיזציה בפרי וירקות כך שסוף-סוף נוכל לדעת מה אנחנו קונים ולייצר באמת רמות מדרג לעודד רכישת פירות וירקות, גם קמפיינים בנושא הם על הפרק.

נעמה קאופמן פס: הסעיף החמישי הוא פיתוח כלכלי וחברתי של המרחב הכפרי.

נעמה קאופמן פס: אנחנו משרד החקלאות ופיתוח הכפר וחשוב להזכיר זאת.

נעמה קאופמן פס: אנחנו אמונים עם עידוד ופיתוח המרחב הכפרי וההתיישבות החקלאית והכפרית בפריפריה, פיתוח מקורות אנרגיה נוספים לתעשייה עתירת ההשקעות, גם עיסוק באגרו-וולטאי, חקלאות למטה עם אנרגיה מתחדשת למעלה.

נעמה קאופמן פס: גם החקלאי מתפרנס מזה וזה גם עוזר לגידולים מלמטה, המחקר בנושאים אלו הוא נצרך ומשמעותי, זה יכול לעודד את הגידול בחממות.

נעמה קאופמן פס: עידוד קליטה וגידול דמוגרפי במרחב הכפרי הפריפריאלי לרבות שילוב אוכלוסיות וקידום תיירות חקלאות כך שהחקלאי יוכל לבצע עוד פעולות בתוך המרחב שלו.

נעמה קאופמן פס: זה נותן לו גם פרנסה וגם משרת את תושבי המדינה שרוצים להגיע לאזורים הכפריים ולעשות קטיף, זה צריך להיות חוקי ולגיטימי.

נעמה קאופמן פס: מטרה שישית ואחרונה: שיפור איכות השירות לכלל הציבור ולחקלאים בפרט תוך הפחתת נטל בירוקרטי.

נעמה קאופמן פס: יש לנו המון עבודה לעשות בכל הקשור בשירות בתוך המשרד וכן חיזוק המשאב האנושי בחקלאות, דיגיטציה, שקיפות, מידע – נושאים בהם אנחנו נמצאים מאחור ועלינו לשפר זאת.

נעמה קאופמן פס: חקלאי צריך לקבל כל מידע, להכיר את שטחי החקלאות, לראות את ה-GIS המשרדי.

נעמה קאופמן פס: יש הרבה מאוד הליכים שאנחנו צריכים להפחית נטל בירוקרטי ורגולטורי.

נעמה קאופמן פס: דוגמה אחת עברה בממשלה לפני כשבוע – אם צריך לחסן כלב פעם בשנתיים אין שום סיבה שההנחיה הרגולטורית תורה לעשות זאת פעם בשנה.

נעמה קאופמן פס: יש הרבה נושאים דומים שיש לטפל בהם ולהנגיש אותם אך מבלי להתפשר על בריאות הציבור.

נעמה קאופמן פס: כמובן, תפיסה של דיגיטציה וחדשנות כמו שהממשלה מובילה, תודה רבה.

מיכאל ביטון: תודה למנכ"לית, נעבור לסבב שאלות של חברי כנסת, למדנו שלא כל השרים מספיקים להשיב לעומק ויש גם שאלות המשך, לכן אני מבקש מהמשרד לכתוב את כל השאלות.

מיכאל ביטון: אנחנו נעביר את פרוטוקול הישיבה לצוות המשרד וזה מצדו ישיב באופן אישי על כל מה שלא ייענה כאן.

מיכאל ביטון: עשינו את זה עם משרדים אחרים וזה עובד טוב.

מיכאל ביטון: חברי הכנסת מקבלים תשובות אישיות ומעקב אחרי השאלות שלהם.

מיכאל ביטון: אני כתבתי לכם מספר שאלות, אני לא אחזור עליהן.

מיכאל ביטון: שאלתי על הרפורמה בכללותה, הסבות לולים, יזמים חדשים, זמינות קרקע, כמה יזמים נהיו חקלאים וכמה מהר זה נעשה, מה הנוהל להיות חקלאי בישראל אם אני רוצה לקבל אדמה ולהתחיל תוך כמה זמן זה לוקח.

מיכאל ביטון: פתרונות מוצאים של המשרד לשוק הסיטונאי שיאפשרו מכירה במחיר טוב יותר – מהחקלאי לצרכן.

מיכאל ביטון: שאלה לגבי חקלאות שמתפתחת בנגב ובגליל בשולי הערים כמו מצפה רמון ומקומות אחרים בצפון ואיך בונים רגולציה של שותפויות גם עם ערים ולא רק עם מושבים.

מיכאל ביטון: שאלת הפטם, הרפורמה שנעשתה והאם היא הביאה את התוצאות.

מיכאל ביטון: בינתיים אגף המחקר אומר שהתוצאות לא מדהימות.

מיכאל ביטון: אלו השאלות, אבל מתוך כל הדברים שלכם אני רוצה לשמוע תשובה בסוף סבב השאלות הנוכחי: דיברתם על כך שתעברו לתמיכה ישירה בחקלאים.

מיכאל ביטון: אני רואה שההבדל בין תקציב 2021 לתקציב 2022 הוא שב-2021 יש מיליארד ומאה ועשר מיליוני שקלים לתמיכה בחקלאות וב-2022 יש מיליארד ומאה וארבעים מיליון.

מיכאל ביטון: זה אומר שנוספו 30 מיליונים מהשנה שעברה לשנה שמתחילה עכשיו.

מיכאל ביטון: מדובר בעליה של 3%, האם בעלייה שכזו אפשר לעשות רפורמה במרכיב העיקרי שדיברתם עליו – מעבר לתמיכה ישירה.

מיכאל ביטון: לכאורה נראה שהתקציב הזה היה צריך להיות כפול ומשולש ונוספו לו רק אחוזים בודדים.

מיכאל ביטון: כל השאלות שלנו תרשמו, על האחרונה אני רוצה תשובה כאן, על השאר אפשר לשלוח בכתב.

מיכאל ביטון: יסמין פרידמן, בבקשה.

יסמין פרידמן: העברתי שתי שאלות בכתב.

יסמין פרידמן: לפני השאלות, אני רוצה לדבר על הרפורמה בשוק הפטם.

יסמין פרידמן: בשנת 2019 משרד החקלאות החליט לממן מחקר שבו נכניס בחזרה, אתה מקדם להוציא את התרנגולות המטילות ללולי מעוף ומצד שני רוצים להכניס את הפטם בחזרה לכלובים.

יסמין פרידמן: לא ברורה לי המטרה, בנוסף – המחקר סיים את השנה הראשונה שלו ובפברואר צריכה להתקבל החלטה האם להמשיך לשנה נוספת.

יסמין פרידמן: אני מנסה להבין מה מטרת המחקר.

יסמין פרידמן: במהלך המחקר מיליון תרנגולות סובלות, לא ברור מה היו תוצאות המחקר בשנה הקודמת, משהו שהוא מתחת לכל ביקורת.

יסמין פרידמן: זה היה לפני תקופת

יסמין פרידמן: כם אבל כדאי שתדעו את זה שזה פשוט מחקר שהתנהל בצורה הזויה.

יסמין פרידמן: המחקר הזה מסיים שנה, אל תתנו לזה להמשיך לשנה נוספת אם אין הצדקה הגיונית.

יסמין פרידמן: לא ברור לי איך יד אחד רוצה לשחרר תרנגולות ללולי מעוף והיד השנייה רוצה להכניס אותם לתוך כלובים.

יסמין פרידמן: זה מה שקורה, נעמה.

נעמה קאופמן פס: נושא המחקר לא הופיע בשאלה ששלחת.

קרן ברק: את מכירה מחקר שכזה?

מיכאל ביטון: אני מבקש שיהיה רצף של שאלות.

יסמין פרידמן: רציתי לקבל מידע לגבי יחידת הפיצוח.

יסמין פרידמן: יש דוחות פנימיים וחיצוניים במשך שנים רבות, כולם יודעים מה קורה עם יחידת הפיצוח ורציתי לדעת מה קורה לגבי זה.

מיכאל ביטון: תודה רבה ליסמין.

מיכאל ביטון: נירה שפק איתנו בזום, אני מאחל לה רפואה שלמה.

מיכאל ביטון: נירה, בבקשה.

נירה שפק: שלום לכולם, צהריים טובים לכם, תודה, אני מברת על קיום הדיון הזה.

נירה שפק: שאלות לשר ולמנכ"לית: בעוטף עזה ובשטחים צמודי גדר האחיזה בקרקע היא לא פחות משמעותית ממלאכת הגידול, זה תורם למשילות ולחוסן.

נירה שפק: אני רוצה לשאול שאלה ספציפית על עוטף עזה והנגב, מה המענה שלכם מבחינת החשיפה בתפוח האדמה והגזר שהם חליפי גידול על אדמת הנגב.

נירה שפק: אני לא מחדשת לכם שלא כל דבר אפשר לגדל בכל מקום, אני רוצה לשמוע האם קיימת תוכנית ספציפית במתן המענה לחקלאות בעוטף ובנגב.

נירה שפק: הנושא השני שקשור לעוטף הוא מחיר המים של השפד"ן לעוטף ולנגב (המשרד לא אחראי על כך ישירות אבל מהווה גורם משפיע).

נירה שפק: כשמדברים על השוואת תחרות ועל מענה אי-אפשר לנתק את זה.

נירה שפק: שאלה שלישית היא בנושא השוואת הרגולציה.

נירה שפק: דובר כאן במטרות והצגתם את היעדים, התוכנית נראית מבטיחה ונהדרת, אני רוצה לשאול לגבי התכל'ס.

נירה שפק: כשגוזרים למטה את המשימות אז בסוף הנושא של הרגולציה, בטח כשאנחנו פותחים את השוק ויוצרים חשיפה, איזו השוואה שאנחנו עושים – כשקושרים את זה ליוקר המחיה – נעשית בהשוואת הרגוליציה?

נירה שפק: לדוגמה: נושא ההדברה.

נירה שפק: לדוגמה: המים (דברים שמשפיעים על הביטחון התזונתי שדובר בו).

נירה שפק: כל המשמעויות הללו שיש עליהן רגולציה בארץ והיא לא פחות מכתיבה העמסות על המחיר בסופו של דבר.

נירה שפק: איך זה בא לידי ביטוי בהשוואת התחרות.

נירה שפק: אני מצטרפת לשאלה של היושב-ראש לגבי התאמה בין תקציב לחשיפה מבחינת הרפורמה המדוברת.

נירה שפק: אמירה סופית: הגדרתם את הבטחת קיומה של חקלאות ישראל, אשמח לשמוע איך מעלים את הפריון, איך מגדילים תוצרת, איך יוצאים מענה חלופי שהוגדר כאן כתוכנית ספציפית להעצמה ולא כחלק מהרפורמה שמדברת גם על החשיפה וגם על הכול.

נירה שפק: יש עוד שאלות אבל אסיים כאן.

מיכאל ביטון: תודה, נירה.

מיכאל ביטון: שרון רופא-אופיר, בבקשה.

שרון רופא אופיר: תודה, אדוני היושב-ראש, בוקר טוב לשר, למנכ"לית ולכל הנוכחים כאן.

שרון רופא אופיר: אני מברכת על הדיון ועל הרפורמה ששמה את החקלאות הישראלית, הדגל הציוני שלנו, במרכז המפה.

שרון רופא אופיר: זה דיון שלישי בנושא חקלאות בוועדה זו שבו אני לוקחת חלק, הדבר הזה חיובי ואני בטוחה שנוסיף ונרבה לדון בנושא זה.

שרון רופא אופיר: הנתונים לא משקרים, מספיק להסתכל על הנתונים כדי להבין שבמשך שנים ארוכות החקלאות הייתה אי-שם, במקום נידח, ומה שהיה צריך להיות מובן מאליו לא היה מובן מאליו.

שרון רופא אופיר: יש לי שתי שאלות למנכ"לית: המטרה החמישית שהצגת היא הפיתוח הכלכלי-חברתי של המרחב הכפרי בפריפריה הגיאוגרפית והחברתית.

שרון רופא אופיר: אבקש לדעת מהן התוכניות בנושא הזה, מה אתם מתכננים לעשות בתחום העידוד והפיתוח של המרחב הכפרי וההתיישבות החקלאית בפריפריה?

שרון רופא אופיר: מהן הדרכים לפיתוח של מקורות אנרגיה נוספים?

שרון רופא אופיר: נגעת בזה בקצרה כי היושב-ראש דחק בך, אני אשמח שתעמיקי בתחום הזה.

שרון רופא אופיר: בכלל, מה יהיו פתרונות הדיור עבור צעירים שמבקשים לעסוק בחקלאות.

שרון רופא אופיר: הזכרת קודם, אדוני היושב-ראש, את סוגיית העובדים הזרים וכובד המשקל של העסקת עובדים זרים, אני רוצה להתייחס לעבודה העברית.

שרון רופא אופיר: איך נצליח לעודד עבודה עברית ולדאוג לכך שעוד ועוד צעירים ייכנסו לענף הזה ושממוצע הגילים ירד, תודה רבה.

מיכאל ביטון: תודה, שרון.

מיכאל ביטון: חבר הכנסת יעקב מרגי, בבקשה.

יעקב מרגי: אדוני היושב-ראש, תודה עבור קיום הדיון, שלום לשר ולמנכ"לית.

מיכאל ביטון: אתה בניגוד עניינים, אתה מושבניק.

מיכאל ביטון: סתם, בצחוק.

יעקב מרגי: אם הייתי מגדל הייתי אומר.

יעקב מרגי: המשק שבבעלותי אינו פעיל.

יעקב מרגי: אני בניגוד עניינים לגבי כל דבר שזז במדינה כי אני אוהב אותה.

עודד פורר: אולי אחרי שהרפורמה תצא לפועל הוא יחזור לגדל.

יעקב מרגי: השקף מעיד על נגיעה בכל התחומים שנוגעים לחקלאות במשרד ואין לי ספק שיש לשר כוונות טובות.

יעקב מרגי: כפי שאמרו, המשרד התנהל במשך שנים בקיבעון מסוים, אני מקווה שהמשימה תצלח בידך.

יעקב מרגי: יש לי אמירות ושאלה אחת או שתיים.

יעקב מרגי: סוגית הזרעים והנמלים: ניסיתי את מזלי בוועדה זו אל מול משרד התחבורה – לא הצלחנו.

יעקב מרגי: הנהלת נמל אשדוד עושה כבתוך שלה בסוגיה הזו, התייחסנו לזה כבעיה של משרד התחבורה אבל יוקר המחיה - - - בדגש.

יעקב מרגי: כל סוגית הזרעים שבויה בידי נמל אשדוד, יש המתנה ארוכה בתורים, המחירים מאמירים ויש מחסורים שאנחנו לא מודעים להם בגלל אותם תורי ענק בנמלים.

יעקב מרגי: הלוואי ודרכך ובלחץ של עוד משרדים ממשלתיים מישהו יתעורר במשרד התחבורה.

יעקב מרגי: לנושא הרפורמה: איננו נגד רפורמה, אך מטבע הדברים רפורמה מעוררת חשדות בקרבנו כחברי כנסת.

יעקב מרגי: המדינה הזו טובה בלתקן תקנות וליצור רגוליציה.

יעקב מרגי: מבחינת פיקוח ובקרה, תסלחו לי על המילה, אפס.

יעקב מרגי: החשש שלנו הוא מכוחות השוק – הטייקונים יצליחו והקטנים יישארו מאחור.

יעקב מרגי: אנחנו רואים שבעלי המשחטות הם גם בעלי הממגורות והלולים, הם בעלי המובילים.

יעקב מרגי: כל הסוגיה של מחירי המזון בעולם החקלאות, כדאי שתיבחן גם אל מול רמת הריכוזיות בענף המזון.

יעקב מרגי: אני חושב שצריך להתייחס לזה.

יעקב מרגי: מכובדי השר, בשבוע שעבר התבשרנו שהיטל העובדים הזרים לענף המסעדות בוטל.

יעקב מרגי: שמחנו על הבשורה.

יעקב מרגי: רבותיי, במדינה שלנו, מי שלא אומר: "איי" – לא מודעים לכאביו.

יעקב מרגי: עם כל הכבוד למסעדות, ויש לי הערכה רבה לענף זה, מי שרוצה ללכת למסעדה יכול גם לשלם.

יעקב מרגי: בחקלאות אנחנו לקוחות שבויים.

יעקב מרגי: ביטחון המזון, לא סתם אתם מדברים - - -

עודד פורר: חבר הכנסת מרגי, אין היטל בחקלאות.

יעקב מרגי: יש היטל.

עודד פורר: יש פטור מהיטל.

יעקב מרגי: יש אגרות.

עודד פורר: אגרות אינן היטל .

יעקב מרגי: בסדר, תקרא לזה איך שאתה רוצה.

עודד פורר: יש גם היטל וגם אגרות - - -

יעקב מרגי: אני חושב שבחקלאות, אני אגיע לזה, אנחנו, מצד הכוונה הטובה שלנו – והכוונות הטובות מובילות לפעמים למקום הכי חם בגיהינום – אנחנו מביאים עובדים זרים.

יעקב מרגי: אנחנו נותנים זכויות לעובדים הזרים וטוב שכך, אנחנו הרי עם נאור, אנחנו מביאים אותם ממדינות שהשכר הממוצע שם הוא אולי 20%–30% ממה שמשתכר פה עובד זר.

יעקב מרגי: אנחנו גזרנו על החקלאים את ימי החופש שלהם, את ימי החגים שלהם, שכר מינימום ישראלי – כל זאת בלי להתייחס לארץ המוצא.

מיכאל ביטון: גם פנסיה.

יעקב מרגי: אי-אפשר ליצור תחרות, זו תחרות בתנאים לא שווים.

יעקב מרגי: אני חושב שגם הסוגיה הזו צריכה להיבחן.

יעקב מרגי: דיברת על הצערת הגיל – כאן נכנסים גם לעולם של אידיאולוגיה.

יעקב מרגי: גם אידיאולוגיה זו אופנה.

יעקב מרגי: פעם הולכים לשטחים ובונים יישובים, פעם גרעינים משימתיים וכולי.

יעקב מרגי: אני מתחבר לנושא האידיאולגי בחקלאות וגאה בחברים הצעירים יוצאי צבא שהולכים לחקלאות.

יעקב מרגי: יש לי אחיין שאחרי השירות הצבאי הלך להיות בוקר ולראות את הצאן.

יעקב מרגי: הוא מתמודד עם קשיים אמיתיים.

יעקב מרגי: אני שמח שבשבוע שעבר עברה בקריאה טרומית הצעת חוק לגבי סוגית המגורים באזורי מרעה.

יעקב מרגי: אני חושב שצריך לקדם את זה לפני שמישהו יפיל את זה מסיבות לא ענייניות.

יעקב מרגי: אי-אפשר לקיים במדינה שלנו חקלאות עם כל הפשיעה החקלאית.

יעקב מרגי: אדם משעבד את הממון שלו ל-20 שנים קדימה בשטח הפקר והוא לא יודע מה קורה איתו.

יעקב מרגי: לכן הסוגיה הזו של האידיאולוגיה, חבר'ה צעירים, אפשר לעשות עם עבודה מערכתית כמה משרדים ולהוביל את החבר'ה הצעירים לשם.

יעקב מרגי: אני חושב שזו בשורה לחקלאות, זה יכול לחזק את ההתיישבות ואת החקלאות.

יעקב מרגי: סוגית המטילות ורווחת בעלי החיים: זה לא סותר אחד את השני.

יעקב מרגי: מכובדי השר, אם לא תעשה הכול לגייס את המשאבים ליצירת תוכנית חומש להפיכת לולי הסוללות ללולי חופש – השינוי לא יקרה.

יעקב מרגי: יש צורך בסיוע ממשלתי ואני קורה לך להתגייס לזה.

יעקב מרגי: יש יכולת לאוצר היום להפנות משאבים לנקודות מסוימות.

יעקב מרגי: אני לא רוצה להיות פופוליסט ולנקוב בפרטים אבל אני חושב שגם הסוגיה הזו יכולה להיפתר בעזרת סיוע ממשלתי.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: קרן ברק, בבקשה.

קרן ברק: לא שלחתי בכתב, לא ידעתי שיש את האופציה.

עידית חנוכה: - - - שלחתי - - -

קרן ברק: את יכולה להגיד את זה על כל חברי האופוזיציה שאנחנו לא חברי ועדות, אז לעולם לא נוכל להשתתף - - - אני יושבת פה הרבה אז אפשר לשלוח.

עידית חנוכה: כל הודעותינו נשלחות למנהלת סיעת הליכוד.

קרן ברק: אבל אני חברה בקבוצת הווצאפ של הוועדה- - -

מיכאל ביטון: שנייה, יש לנו אתגר אמיתי מבחינת ההתנהלות - - -

אופיר סופר: תן לנו הזדמנות להתרגל, אדוני היושב-ראש, אני מכיר את זה רק מעכשיו.

קרן ברק: - - - אני חייבת ללכת - - -

מיכאל ביטון: שאלת שאלה ואני עונה לך.

מיכאל ביטון: אנחנו רוצים למצוא דרך לשלוח לכולם למרות שאין נוהל כזה שוועדה מעדכנת את כלל חברי הכנסת.

מיכאל ביטון: היא מתקשרת עם חברי הוועדה שלה ועם יושבי-ראש הסיעה כי הם מעדכנים החלפות.

מיכאל ביטון: אנחנו נחשוב על זה.

קרן ברק: אני ממליצה לשלוח את זה גם לקבוצת הווצאפ של הוועדה או שלא תעיר על זה שלא שלחנו בכתב.

מיכאל ביטון: קיבלנו את העמדה.

קרן ברק: בסוף אתה מדיר חצי מהכנסת באירוע הזה.

מיכאל ביטון: בבקשה, קרן, לגופו של עניין.

קרן ברק: אני שמחה שהדיון הזה מתקיים.

קרן ברק: עודד, חוץ מזה שאתה שר החקלאות אתה חבר גם בוועדה המשותפת למשרד האוצר, החקלאות והכלכלה כדי לבחון את פערי התיווך.

קרן ברק: שרת הכלכלה נכחה פה בדיון קודם והציגה את זה, אנחנו מחכים בכיליון עיניים למסקנות הוועדה.

קרן ברק: חלק מהאירוע הזה של הוועדה הזאת שכמה שתעשה את פעולתה יותר מהר ייגזרו יותר דברים.

קרן ברק: חלק מהעליהום על החקלאות שהתפיסה שלנו - - -

עודד פורר: יש לי שאלה: אם הוועדה הזאת תקבע שאין פערי תיווך אז את תרדי מהטענה?

קרן ברק: אז אני אבדוק את זה שוב.

עודד פורר: כדי להבין, כי אמרת שחלק מהעליהום זה - - - מסקנות הוועדה.

קרן ברק: מכיוון שאנחנו מסתובבים בארץ הרבה מאוד ופוגשים חקלאים, ומדברים על מחירים, אנחנו פשוט מנסים להוריד את האש ממה שאנחנו יודעים שהם - - -

מיכאל ביטון: זה שהבנתם שפערי התיווך הם נושא שיש לבדוק – כבר מעיד על התקדמות.

קרן ברק: אנחנו מניחים שתוצאות - - -

עודד פורר: הבדיקה שנעשית - - -

קרן ברק: זה כמו שאמרתם שוועדת חקירה של הצוללת הולכת לבדוק את השחיתות לפני שהיא התחילה את פעולתה.

קרן ברק: איך אתם יודעים, אולי לא הייתה שחיתות?

עודד פורר: ועדת חקירה הולכת לבדוק את כל תהליך קבלת ההחלטות - - - וטוב שעושים את זה.

קרן ברק: אבל ראש הממשלה החליפי אמר: "הולכת לבדוק את השחיתות" – זה ציטוט מאוד מדויק – אז גם פה ביוקר המחיה.

מיכאל ביטון: קרן, בוועדה זו הדיונים ענייניים.

קרן ברק: בסדר.

עודד פורר: בכל מה שקשור בחיל הים אני מבין בדבורים, לא בצוללות.

קרן ברק: אני מחכה למסקנות הוועדה כדי להחליט האם אני תומכת בהן או שאני דורשת הקמת ועדה פרלמנטרית.

עודד פורר: - - -

מיכאל ביטון: השר, בבקשה לא להגיב.

קרן ברק: החקלאות היא מהות הציונות, היא זאת ששומרת לנו על האדמות, אני אשמח לדעת אם יש ברשות

קרן ברק: כם תוכניות לטיפול.

קרן ברק: חברי, מרגי, אמר שיש טרנדים וצריך להתחבר אליהם ולהוביל אותם למקום הנכון.

קרן ברק: אם תצליחו לעשות את זה – זו תהיה מורשת יפה שלך, עודד.

קרן ברק: יש לגרום לצעירים לעבוד בחקלאות.

קרן ברק: לגבי הפשיעה החקלאית: יש את השומר החדש וכולי, אני מודה שאח שלי חבר שם.

עודד פורר: יש הרבה ארגונים דומים.

קרן ברק: הוא גם נפצע תוך כדי ועבר ניתוחים קשים בגלל הדבר הזה.

קרן ברק: אם יש משהו שהכנסת יכולה לסייע בחקיקה כדי להילחם בתופעה הזאת, אנחנו כאן בדיוק בשביל זה.

קרן ברק: התחושה שלנו היא שזה הולך וגובר ואולי סיוע שלנו יכול לעזור.

קרן ברק: לגבי הסיפור של אגרת עובדים זרים: בקורונה למדנו מעל לכל ספק שאם בקורונה לא הגיעו אנשים לעבוד בחקלאות כשהייתה אבטלה, אז הסיפור הזה של אגרות כדי לעודד עבודה ישראלית צריך להיגמר – הן בחקלאות והן בבנייה.

עודד פורר: ממש חבל שלא תישאר לשמוע את התשובות.

קרן ברק: תקופת הקורונה יצרה פיילוט, אנשים ישבו בבית ולא עבדו, אם בתקופה הזאת לא הצליחו - - -

עודד פורר: חבל שאת לא יכולה להישאר.

קרן ברק: מחכים לי בזום.

מיכאל ביטון: היא תוכל לקבל זאת בצורה כתובה.

אופיר סופר: - - -

מיכאל ביטון: אופיר סופר, בגלל שדיברת שלא בתורך – איבדת את הזכות.

אופיר סופר: אתה מאבד מסלול, זה משהו שקורה לכל חברי כחול לבן.

מיכאל ביטון: עכשיו תורך, אופיר, בבקשה.

אופיר סופר: שלום לכולם, ליושב-ראש, לשר למנכ"לית ולכל הנוכחים.

אופיר סופר: ראיתי שהסוגיה של הפשיעה החקלאית נעדרת מתוכנית העבודה, אלא אם כן - - - אני יודע שאתה מתעסק בזה.

אופיר סופר: אני מזכיר שבסוף - - -

עודד פורר: הנושא הופיע במטרות.

אופיר סופר: סבבה, כולנו עסוקים בזה, אני יודע שאתה גם מתעסק בזה.

אופיר סופר: אני אומר שכשעברתי על המצגת ושמעתי את הדברים לא ראיתי את - - -

עודד פורר: היא שם.

אופיר סופר: אוקיי, זה חשוב מאוד.

אופיר סופר: כל הסוגיה של השמירה על קרקעות חקלאיות, אני יודע שאנשי כפר תבור ישבו איתך גם כן יחד עם השומר כמדומני.

אופיר סופר: איני רואה את הפתרון אבל בהמשך לטשטוש הזהות הציונית, במיוחד בקדנציה האחרונה חשוב להבהיר, אתה יודע - - -

עודד פורר: כל מה שאתה מתאר פה עכשיו קרה בקדנציה הקודמת, אנחנו מתקנים.

מיכאל ביטון: השר, כל הערה כזו מצמצמת את זמן התשובות בסוף.

אופיר סופר: חבר כנסת שאל למה חשוב תוצרת כחול לבן אז אני שמח שאנחנו מעוררים את זה.

עודד פורר: אנחנו מדברים על תוצרת הארץ.

עודד פורר: "כחול לבן" זה שם של מפלגה.

אופיר סופר: סוגית פערי התיווך: לא ראיתי שהסוגיה מקבל נפח.

אופיר סופר: מכיר את הוועדה.

אופיר סופר: אתה שואל אותי אם בהכרח אקבל את מסקנות הוועדה, זו אותה תשובה כמו לגבי הוועדה על הצוללות.

אופיר סופר: מי שמכיר את סוגית פערי התיווך יודע - - - חברת הכנסת שפק דיברה על המרכיבים השונים שיוצרים תחרות שווה כמו מחירי המים, התמיכה הישירה ועוד.

אופיר סופר: חשוב שהדברים הללו ימשיכו ברמה כזו או אחרת אבל ידברו עליהם גם עם החקלאים.

אופיר סופר: דיברתי היום עם חבר כנסת שהוא לא מהעולם שלי אבל הוא כן בחקלאות.

אופיר סופר: הוא אמר לי: "תקשיב, הם לא כל כך מבינים את נושא החקלאות".

אופיר סופר: אמרתי לו שהם היו צריכים לקחת את חברת הכנסת יוליה מלינובסקי שהובילה את הרפורמה של כהנא בשירותי הדת ולעשות את זה בחקלאות, זה היה נגמר בדיוק באותו הקצב ובאותה הצורה.

אופיר סופר: לא נעים לומר אבל הם לא מבינים בסלט ירקות.

אופיר סופר: זה בבדיחותה.

יעקב מרגי: עוררת את הסקרנות, צריך לדעת מי זה חבר הכנסת.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: חבר הכנסת אורי מקלב, בבקשה.

אורי מקלב: באתי מוועדת החוקה ששם דנים בחוק הסמכויות וחוק הקורונה הגדול.

אורי מקלב: הערה לגבי מה שנאמר קודם, אני חושב שכל חבר כנסת מבין בחקלאות יותר ממה שהביעה יושבת-ראש הוועדה לשירותי דת בעניינים של כשרות.

עודד פורר: אדוני היושב-ראש, אם אתם רוצים אני מוכן לפתוח את כל נושא הכשרות לדיון, גם על זה יש לי מה להגיד.

עודד פורר: חברת הכנסת מלינובסקי מבינה מצוין בנושא הוועדה שלה, גם היא צרכנית במדינת ישראל.

אורי מקלב: לא צריך להבין, צריך להאמין.

עודד פורר: גם מבין וגם מאמין.

אורי מקלב: צריך להאמין בחקלאות ואז אפשר גם לדון.

מיכאל ביטון: לגופו של עניין.

אופיר סופר: תדע לך שהשר הוא בסדר גמור, אבל כמו ששר הדתות לא קובע שום דבר - - -

מיכאל ביטון: סופר, מספיר.

יעקב מרגי: לא דומה מה שבחקלאות למה שבדתות.

אופיר סופר: רציתי לדבר על ליברמן והדתות.

אורי מקלב: - - - הממונה לא מבין בחקלאות - - -

עודד פורר: אני מבין שזה דיון על ישראל ביתנו.

מיכאל ביטון: יחסית החבר'ה מנומסים.

שרון רופא אופיר: נזמן לפה את כל הסיעה.

אורי מקלב: אני מודה ליושב-ראש הוועדה על כך שהוא מפנה זמן רב לדיון בעניינים של חקלאות, שמח גם שהשר מופיע פה.

אורי מקלב: אנחנו נפגשים בכנסת וגם שואלים שאילתות את השר, ניכר שהרבה חברי כנסת מתעניינים בכל מה שנעשה מסביב ובכל ההשלכות של הפעילות הענפה במשרד החקלאות.

אורי מקלב: אני רוצה לדבר על נושא עקרוני: דיברת על הפיצוי לחקלאים והרצון לא לפגום בהם, השאלה היא מה העמדה של המשרד בנושא הערכי של החקלאות.

אורי מקלב: האם היום אנחנו מסכלים על הכדאיות של החקלאות - - -

עודד פורר: התייחסתי לכך בתחילת דבריי, אחדד בהמשך.

אורי מקלב: היום אנחנו מתסכלים על החקלאות, אם היא כדאית או לא, לא להתייחס רק למחירים הזולים של המלפפונים והעגבניות.

אורי מקלב: זה לא סתם ענף שהמדינה התבססה עליו, יש יהודים שעלו מכל העולם כדי ליישב את הארץ והמדינה ראתה בזה ענף מועדף גם מבחינה ערכית.

אורי מקלב: בהינתן שאנחנו נשענים ביטחונית על מדינות שונות, אנחנו יכולים למצוא את שערינו סגורים.

אורי מקלב: לחקלאות יש ערך מוסף ולא רק ערך כלכלי יבש.

אורי מקלב: את זה צריך, זה צריך להישמע, היה נראה בתחילת הקדנציה שלך שזה הולך למקום אחר.

אורי מקלב: החקלאות צריכה להתקיים ואחר כך אנחנו צריכים לראות איך מטפלים ביוקר המחיה וכל מה שצריך.

אורי מקלב: עדיף לסבסד ירקות מאשר לקחת מהחקלאי.

אורי מקלב: אני מדבר על כל ענפי החקלאות, אין רק ענף אחד.

אורי מקלב: ענפים אחרים שקשורים בחקלאות הם ענפים שקשורים אחד בשני.

אורי מקלב: אני חושב שחדשנות היא דבר חשוב אבל אין לה ערך אם היא נשארת במעבדה הממציאה.

אורי מקלב: אם אין חקלאות מעשית בשטח אז החידוש לא מתממש.

עודד פורר: חד-משמעית.

אורי מקלב: אתה יכול לדבר על שינויי אקלים ולהעלות רעיונות, זה רק בגלל שאנשים מיישמים את זה.

אורי מקלב: היה לי קרוב משפחה שהייתה לו בעיה בעסקים, הוא לקח עורכי דין ורואי חשבון מובחרים.

אורי מקלב: אמרתי לו שהוא לקח את מיטב המוחות אבל אם הוא בעצמו לא מתערב בזה, חושב על זה, יוזם, דוחף – זה לא קורה.

אורי מקלב: אני חושב שצריך בעניין הזה - - -

מיכאל ביטון: תודה, אורי.

אורי מקלב: עוד נושא קטן:

אורי מקלב: אני שמח עד הדברים לגבי המכון הוולקני, עסקתי בנושא כשהייתי יושב-ראש ועדת המדע.

אורי מקלב: הם היו חצר אחורית במשך הרבה שנים וסבלו רבות.

אורי מקלב: אני לא יודע מה העמדה שלך לגבי המעבר שלהם.

עודד פורר: לא יהיה מעבר.

אורי מקלב: זו החלטה חשובה, זה נותן ביטחון לחוקרים צעירים שייקלטו שם.

אורי מקלב: אני רוצה להתייחס לחקלאות על גגות, על מבנים, זה התחיל להתפתח פה ולא הייתה תמיכה של משרדים אחרים.

אורי מקלב: הדבר הזה כרגע נעצר.

אורי מקלב: אני חושב שזה יכול להיות סטרטאפ.

אורי מקלב: זה פלא פלאים מה שנעשה בתחום - - -

מיכאל ביטון: מקלב עקבי בנושא הזה, הוא מעלה את זה רבות.

אורי מקלב: - - - ואת הפעילות - - -

מיכאל ביטון: מקלב, אמרנו שתי דקות.

אופיר סופר: איך אפשר לעצור דברים כל כך חשובים?

מיכאל ביטון: יבגני סובה, בבקשה.

יבגני סובה: אני רוצה להודות לחבר סיעתי, שר החקלאות.

יבגני סובה: לא הבנתי את דברי חבר הכנסת מקלב על אודות עצמאות של שרים אחרים.

יבגני סובה: יש שר אוצר ויש את השר חמד עמאר.

יבגני סובה: לא הבנתי, תאמין לי, הכול בסדר עם האחריות אצלנו בסיעה.

יבגני סובה: נדמה לי שזו הופעה שלישית של השר בוועדת הכלכלה, זה בסדר, זה מצוין.

עודד פורר: אני גם אוהב את היושב-ראש.

יבגני סובה: אני רוצה לעשות פרפרזה לכדורגל: כולנו אוהבים כדורגל, כולנו חושבים שאנחנו יודעים לשחק כדורגל, אבל למה אנחנו לא במונדיאל?

יבגני סובה: תמיד כשמגיע מאמן חדש אנחנו רוצים שהוא יביא אותנו למונדיאל.

יבגני סובה: הדשא לא טוב, הנוער מוזנח וכולי – אבל פתאום רוצים בשבעה חודשים להעפיל למונדיאל.

יבגני סובה: זה לא עובד כך וצריך הכנה מראש.

יבגני סובה: אני רואה איך אתה עובד קשה, עודד, ואני אומר לך שהממשלה הזאת חייבת להמשיך ארבע שנים כדי שתוכל לקצור את פירות העבודה שלך.

יבגני סובה: זה כמו בתחבורה, שר התחבורה מתכנן, פותח כבישים, השר הבא גוזר את הקופון ואומר: "אני עשיתי".

יבגני סובה: אותו דבר גם בחקלאות.

אופיר סופר: לא התכוונת לשרת התחבורה הנוכחית.

יעקב מרגי: זאת מבטלת כבישים, היא מקסימום תחליף שלט.

יבגני סובה: הבאתי דוגמה של כדורגל לעבודה הקשה שאנחנו עושים.

יבגני סובה: אני לא רוצה שכל הזמן נחזור למוטל'ה שפיגלר ולשנות ה-70, אני רוצה שאנחנו נעפיל למונדיאל וזה מצריך סבלנות.

יבגני סובה: לפני שבועיים קיימנו דיון עם סימון דוידסון בוועדת המשנה לענייני כדורגל.

יבגני סובה: תאמין לי שיש הרבה נושאים זהים בין הכדורגל לחקלאות, נושאים שהוזנחו שנים רבות.

יבגני סובה: אנא מכם, תבואו עם סבלנות ולבסוף נגיע למונדיאל.

מיכאל ביטון: נעבור לתשובות השר והמנכ"לית.

עודד פורר: אתחיל מהתייחסות לדברי חבר הכנסת מקלב.

עודד פורר: טשרנחובסקי כתב: "האדם איננו אלא תבנית נוף מולדתו".

עודד פורר: בבואי למשרד החקלאות הגעתי אל תבנית נוף מולדתי.

עודד פורר: בסופו של דבר, בשבילי לעמוד בראש משרד החקלאות יש לזה ערך היסטורי.

עודד פורר: אם אתה שואל לגבי הערכים של החקלאות, אני חושב שאומר זאת שוב, כל פעם כשעושים רפורמה אז חושבים שזה נגד החקלאות.

עודד פורר: אני עושה רפורמה שהיא לטובת החקלאות.

עודד פורר: ישנו המשפט המפורסם "אם חקלאות כאן – מולדת כאן" שטבע משה סמילנסקי מרחובות שהיה איכר ביחד עם סבי ברחובות.

עודד פורר: לא תהיה לנו זכות קיום כאן אם לא תהיה חקלאות.

עודד פורר: חברי הכנסת צריכים להבין שאם נמשיך באותה הדרך שבה הולכים בשנים האחרונות, לא תהיה כאן חקלאות, ולכן הרפורמה נדרשת.

עודד פורר: גם אם עושים תיקונים משמעותיים, אני קשוב לכל הערה ואמירה, אני בודק את עצמי עשר פעמים ביום.

עודד פורר: כל הזמן וכל נתון ומסתכלים על האירוע הזה בהרבה זהירות ובאחריות.

עודד פורר: אני מתסכל על הדור הבא, על עוד 20 שנים.

עודד פורר: כדי שתהיה כאן חקלאות אי-אפשר לפספס.

עודד פורר: אם אנחנו עושים את מה שעשו כאן בשנים האחרונות – אנחנו נפספס.

עודד פורר: החממות ביישובים הערבה ננטשו קודם לתקופת פורר וכן המטעים שיובשו.

עודד פורר: הרפורמה עוד לא יצאה לדרך אבל היא בישורת האחרונה.

עודד פורר: במובן הזה אנחנו מחויבים לכל דבר שייצור תחרות הוגנת.

עודד פורר: לגבי דברי חבר הכנסת מרגי על עובדים זרים ואגרות: בתוך המגבלות המשפטיות אני מחויב לייצר לחקלאים את הכלים הטובים ביותר כדי להתמודד, כוח העבודה הוא אחד הכלים.

עודד פורר: אחד מהנושאים שנמצאים על השולחן הוא נושא האגרות של העובדים הזרים, בהחלט.

עודד פורר: במובן הזה אני רואה איתם עין בעין.

אורי מקלב: אתה חושב שהחקלאים מרגישים כך?

עודד פורר: אני חושב שיש הרבה מאוד אנשים, חלקם חברי הבית הזה, שמנצלים את האירוע לטובת פוליטיקה.

עודד פורר: זה בסדר, אנחנו פוליטיקאים, אני מקבל את זה באהבה.

עודד פורר: אני אומר שוב שהחקלאים שקמים בבוקר לעבוד את השדה ולחלוב את הפרות ניזונים הרבה פעמים מהמידע שמתווכים להם ואתה יודע את זה.

עודד פורר: אתה יודע שגם מה שאתה עושה עבור הציבור שלך מתווך לציבור לך על ידי גורמים שונים והציבור לא מודע לכל פרט.

עודד פורר: אני יודע שאין לי יכולת להגיע לכל חקלאי למרות שאין הרבה כאלו – יש כ-7,000 – אבל כל חקלאי שנפגשתי איתו יודע למה אני מחויב והוא שומע בפעם הראשונה את הדברים האמיתיים שברפורמה.

עודד פורר: אם תשאל כל אחד מה הרפורמה אז יגידו לך: "הורדת מכסים".

עודד פורר: הורדת מכסים זה חלק קטן מאוד בתוך הרפורמה.

עודד פורר: האירוע הגדול הוא השינוי העמוק שהחקלאות הישראלית הולכת לעבור.

עודד פורר: אני מקבל את זה שזה כואב ושצועקים.

עודד פורר: כמו שאמרתי בתחילת הדרך, לידה זה אירוע לא פשוט אבל בסוף יצא תינוק, והוא יהיה אחלה משבר.

עודד פורר: לעניין מה שדיבר חבר הכנסת מקלב על חקלאות הגגות: אחד הדברים שאנחנו מדברים עליו בנוגע לחקלאות חדשה הוא חקלאות וורטיקאלית, חקלאות על קירות ולאחר מכן חקלאות על גגות, אלו דברים שמתפתחים היום בקצב מטורף.

עודד פורר: כשאני מדבר על חקלאות חדשה אני מדבר גם על חקלאות בתוך מכולות ( Indoor farming ).

עודד פורר: קרנות פרטיות משקיעות המון בשנים האחרונות בתחום זה.

עודד פורר: זה צמח בקצב של מ-2 מיליארדי דולרים השקעה ב-2018 ללמעלה מ-8 מיליארדי דולרים של השקעה עולמית בנושא הכלכלה בתוך מכולות.

עודד פורר: לא נוכל להישאר מאחור אם המדינה לא תשקיע.

עודד פורר: אני לוקח את האחריות כמדינה כי המדינה לא השקיעה בשנים האחרונות במחקר ובפיתוח החקלאי, זה חלק מזה.

עודד פורר: אני לא יודע אם זה הפתרון אבל אני מחויב להשקעות במחקרים האלה חייבות להיות משולבות בהשקעות של השוק הפרטי.

עודד פורר: המחקרים שלנו בחקלאות צריכים להיות יישומיים, מחקרים שהחקלאי הולך איתם לשדה ויודע לייצר מהם יותר תוצרת.

עודד פורר: לשם אנחנו מכוונים.

עודד פורר: דיברת על מגורים באזורי מרעה.

עודד פורר: חברת הכנסת שרן השכל הגישה הצעת חוק שעברה בקריאה הטרומית בשבוע שעבר, אני סבור שאת הדברים הללו אפשר לפתור בלי להשלים את החקיקה.

עודד פורר: בזמנו היה סיכום שרמ"י יעשו את מה שהם צריכים לעשות כדי שהדבר הזה יתאפשר.

עודד פורר: הם חששו מהחקיקה ואמרו שהם מתקדמים, הקנסות התפזרו ואז הם הפסיקו להתקדם.

עודד פורר: פה אנחנו מחויבים גם מול רמ"י שעמדותיו בתחום הזה שונות מהעמדות שלו.

עודד פורר: למשל, בהקשר של אגרו-וולטאי, רמ"י אומרים שאם אנחנו עושים אגרו-וולטאי אז אנחנו נותנים ערך נוסף לקרקע, וזה נכון.

עודד פורר: וכך הם דורשים למכרז מחדש.

עודד פורר: אני אומר לפרוטוקול שלא יקום ולא יהיה.

מיכאל ביטון: ואתה צודק.

עודד פורר: לא תהיה חקלאות שהחקלאים יהיו הפועלים של חברות האנרגיה הגדולות.

מיכאל ביטון: יש גם רעיון של טכנולוגיה שמשלבת את האגרו והוולטאי באותה חלקה.

עודד פורר: אנחנו נאפשר – והמנכ"לית עובדת על זה מול משרד ראש הממשלה, בין אם זה הסכם עם החקלאים ובין אם לא – שמי שחקלאי יוכל לעשות אגרו-וולטאי.

עודד פורר: אגב, דיברנו על הערבה, זה העתיד של הערבה.

עודד פורר: מבחינתי אני מדבר עכשיו גם בכובעי כשר לפיתוח הנגב והגליל, שקודם כל יעשו את ההולכה דווקא לפריפריה.

עודד פורר: הכי קל להגיד: "תעשו את זה קרוב לתל אביב".

מיכאל ביטון: אבל אז אתה נוגע בדיפרנציאליות גם בעולם החקלאות.

מיכאל ביטון: להביא פועל לחממה של 40 מעלות זה לא כמו להביא פועל למקום אחר, ודונם שמניב כמות מסוימת לעומת דונם אחר - - -

עודד פורר: גם זה בא לידי ביטוי.

מיכאל ביטון: יש פה דיפרנציאליות בתוך עולם החקלאות.

עודד פורר: אדוני היושב-ראש, אני חושב שהמדבר הוא הזדמנות.

עודד פורר: היכולת שלנו לייצר חקלאות מדברית זה העתיד.

עודד פורר: תסתכל, תראו מה קורה לא במדינות נחשלות, תסתכלו על ארצות הבריות הגדולה, ארצות הברית הגדולה עוברת תהליך של התחממות והתייבשות ויש שם אזורים שלא יכול לגדל בהם גידולים שפותחו בעבר.

עודד פורר: הידע שיש לנו לגבי חקלאות מדברית הוא עצום, יש לנו קרקע פורייה.

עודד פורר: חתמתי על הסכם שיתוף פעולה עם אוניברסיטה אמריקאית לגבי מחקר של מזון מהים, ישבנו בבנק העולמי ובבנק הבין-אמריקאי של אמריקה הלטינית וסיכמנו על הקמה של קרנות משותפות למחקר שיתבצע כאן ויהפוך את מדינת ישראל למכרז אזורי שבו מתבצע המחקר של החקלאות המדברית.

עודד פורר: יש כאן הזדמנויות גדולות.

עודד פורר: אם אנחנו נמשיך להתעסק, אם ירד המכס על הגזר ב-15% או ב-20% ולחשוב שעל זה תמות החקלאות או תפרח החקלאות – אנחנו טועים.

עודד פורר: צריך לטפל בזה, צריך לשמור על החקלאים שלנו.

עודד פורר: אפשר לעשות את זה אבל צריך להסתכל אל נקודת הקצה שאנחנו מחויבים אליה כאנשי ציבור – שאזרחי ישראל יבואו לסופר או למכולת ויוכלו לרכוש פירות וירקות במחיר השווה לכל נפש.

עודד פורר: אפשר לעשות את זה וזה לא אומר שפוגעים בחקלאים.

אופיר סופר: השר, זה נשמע כאילו אתה אומר שיש הטוענים שלא צריך רפורמה והכל בסדר.

עודד פורר: יותר מזה.

עודד פורר: אופיר, אם לא תהיה רפורמה – לא תהיה כאן חקלאות.

אופיר סופר: כולנו חושבים שצריך רפורמה.

עודד פורר: אתם חושבים שצריך רפורמה רק לא אצלי.

יעקב מרגי: לא, לא.

עודד פורר: שמעתי את כל שאלותיכם, תנו להשלים.

מיכאל ביטון: בבקשה, השר.

עודד פורר: בתוך זה אני קשוב לכל הצרכים הרלוונטיים כדי שלא ייעלמו מכאן גידולים.

עודד פורר: אם מישהו יקרא את הרפורמה עד הסוף ואת החלטת הממשלה מתחילתה ועד סופה הוא יראה סעיף שאומר שאם אנחנו נראה שכתוצאה מהפחתת המכסים תרד כמות הגידולים ביותר מ-10% הפחתת המכסים תיעצר.

עודד פורר: זה לא שאנחנו הולכים עם הראש בקיר.

עודד פורר: אני סבור שעם הפחתת מכסים לצד השקעה בחקלאות אנחנו נראה התרחבות של הגידולים ושל שטחים חקלאיים.

עודד פורר: רק מה, מדובר בחקלאות אחרת, חקלאות חדשה.

עודד פורר: בסוף אני רוצה שהחקלאי יעשה גם את השיקול הכלכלי ויגיד: אוקי, מחליפים גידולים.

עודד פורר: נתתי אתמול, בשיחה שלי עם נציגי החקלאות, את מה שקרה ברחובות סביב 1920.

עודד פורר: רחובות הייתה עיר של גפנים ולא גידלו שם עדרים.

עודד פורר: לקראת 1920 החליטו שהם יעברו לעדרים כי היה להם חזון בנושא.

עודד פורר: הם עברו שלוש שנים קשות מאוד.

עודד פורר: לא היה אז משרד חקלאות ולא הייתה מדינה.

עודד פורר: והנה, בסוף העיר הזאת, ברוך השם, פרחה.

עודד פורר: זאת רק דוגמה לתפיסת עולם.

מיכאל ביטון: זה קרה גם בערבה, עברו מפלפלים לתמרים.

מיכאל ביטון: יודעים לעבור.

עודד פורר: נכון.

עודד פורר: אדוני היושב-ראש, צריך להיזהר מלהיות תלויים בגידול שאולי הוא כבר לא נכון.

עודד פורר: משרד החקלאות צריך לסייע במעברים הללו ואנחנו עושים את זה, בין היתר, באמצעות התמיכה הישירה.

עודד פורר: נושא הנמלים: אני חושב שזאת שערורייה.

עודד פורר: אני חושב שצריך לפתור את זה.

עודד פורר: אומר לזכותה של המנכ"לית שהיא מנהלת מאבק קבוע מול רשות הנמלים.

עודד פורר: אדוני, התחבורה נמצאת תחת אחריות ועדת הכלכלה.

מיכאל ביטון: נכון, היה פה דיון.

עודד פורר: זה נושא דרמטי, זה נושא דרמטי שנוגע בביטחונם של אזרחי ישראל ובזה אני לא חושב שצריך להרחיב.

מיכאל ביטון: אנחנו עוסקים בנושא הזה, הוועדה קראה לשרת התחבורה לפתוח את הרציפים.

יעקב מרגי: לא נעים להגיד לך, זה דגדג להם כמו - - -

מיכאל ביטון: שרת התחבורה הסבירה לנו שאין צורך ברציפים נוספים ואנחנו אמרנו שצריך.

עודד פורר: אני פרטנר בשבילך בממשלה.

עודד פורר: תיעזר בי ואני איעזר בך.

מיכאל ביטון: מעולה.

עודד פורר: זה דרמטי.

יעקב מרגי: הייתי ממנה ועדה קרואה לנמל אשדוד.

עודד פורר: לגבי מה ששאלה חברת הכנסת שפק: גם המענה הנקודתי וגם ההתאמה.

עודד פורר: כן, התמיכה הנקודתית ניתנת בהתאמה לחשיפה לייבוא, כעומק החשיפה עומק התמיכה.

עודד פורר: היה מי שקבע ש: "כעומק החקירה עומק העקירה".

עודד פורר: פה – כעומק החשיפה עומק התמיכה.

מיכאל ביטון: מה לגבי תקציב התמיכה הישירה, הוא לא גדל באופן דרמטי וזה מרכיב חשוב.

עודד פורר: מיד אתייחס.

עודד פורר: לגבי שאלותיה של חברת הכנסת יסמין פרידמן.

עודד פורר: אני חושב שמעולם נושא צער בעלי החיים לא קיבל כזו הבנה ושערים פתוחים במשרד החקלאות.

עודד פורר: אני שמח על כך.

עודד פורר: יש חקלאות מן החי, אבל גם בתוך זה אפשר לשמור על כללים.

עודד פורר: אנחנו עושים מאמץ עצום לטובת העניין הזה.

עודד פורר: נושא הפטם שאותו הזכרת, חברת הכנסת פרידמן, יעלה על שולחננו בפברואר ואז נוכל לדבר עליו.

עודד פורר: לגבי לולים ללא כלובים: המחויבות שלי נאמרה מעל כל במה אפשרית כולל ועדה זו.

עודד פורר: בימים הקרובים אני מקווה שיונחו התקנות בנושא בוועדת החינוך שאחראית על תקנות צער בעלי חיים.

עודד פורר: שאלת חבר הכנסת מרגי על הפיקוח: אני מבין את חוסר האמון מול המדינה, זה בסדר, גם אני הייתי באופוזיציה ועכשיו אני בקואליציה.

יעקב מרגי: אין קשר לקואליציה ואופוזיציה.

עודד פורר: אני מבין שזה לא כלפי.

יעקב מרגי: זו תובנה שהייתה איתי גם כשהייתי בקואליציה.

עודד פורר: לגבי הפיקוח: ככל שהמדינה פחות מעורבת העסק עובד יותר טוב.

עודד פורר: הפיקוח הטוב ביותר מתבטא בכוחות השוק עצמם.

עודד פורר: איפה אני צריך להיות מעורב?

עודד פורר: איפה שיש כשל שוק.

עודד פורר: אם יש כשל שוק בריכוזיות, כמו שאמר היושב-ראש, שם אני צריך להיות מעורב.

עודד פורר: לא סתם ביקשנו שיבדקו את כל שרשרת הערך בוועדה - - -

יעקב מרגי: אכן, הצבעתי על הריכוזיות.

עודד פורר: יכול להיות שאין פערי תיווך אבל יש פערים שבהם החקלאי עומד מסכן מול רשת שיווק ענקית.

עודד פורר: שם הפער ואת זה צריך לפתור ולתקן.

עודד פורר: אנחנו רוצים שוק תחרותי, הפקח הטוב ביותר הוא האזרח הישראלי שהולך לסופר.

עודד פורר: לכן גם ההתעקשות שלי לגבי סימון ארץ המקור.

עודד פורר: אני רוצה שמי שהולך לקנות עגבנייה ידע מאיפה היא באה, זה הכול.

יעקב מרגי: אני יודע שיש לרפורמה כוונות טובות אבל אני מתריע מפני פוטנציאל ניצול שלה לרעה.

עודד פורר: שלא תהיה ריכוזיות.

עודד פורר: אני מסכים עם זה ומחויב לזה.

אופיר סופר: לגבי עגבנייה, היה דיווח שהענף בקריסה, האם יש אמת בכך?

אופיר סופר: אמרת שיש ירידה בענפים מסוימים ואני שואל לגבי עגבנייה.

עודד פורר: המנכ"לית תתייחס מיד.

עודד פורר: כשאני מסתכל על הפריון של החקלאות הישראלית אני חושב שאנחנו יכולים להגיע למספרים גבוהים בהרבה.

עודד פורר: אני מסתכל על מדינות אחרות שהשקיעו בזה, הן יכולות להגיע למספרים של באמת, בפערים של מאות אחוזים מאיתנו, אני לא רוצה לחשוף כי בכל פעם שאני אומר את זה חושבים שאני משמיץ.

עודד פורר: אני לא משמיץ ולא מאשים את החקלאי הישראלי אלא אותנו כממשלה.

עודד פורר: אני, כממשלה, צריך לסייע לחקלאי לרכוש את הכלים - - -

יעקב מרגי: אין לך כלי להתמודד עם זה ואסביר מדוע.

יעקב מרגי: אם שתי הרשתות הענקיות במשק הישראלי מעבירות רווחים ממוצר אחר לטובת העגבנייה והם יודעים בלי תיאום להוריד את העגבנייה להוריד את העגבנייה למחיר של כשקל לקילוגרם – החקלאי לא יכול להתמודד עם זה.

עודד פורר: זה שהוא מוכר את העגבנייה בשקל לא אומר שהוא קונה אותה בשקל.

עודד פורר: הוא יודע שעל העגבנייה הוא מפסיד כסף וזה בסדר, אין לי בעיה עם זה.

יעקב מרגי: אבל זה מכתיב לחקלאי.

עודד פורר: זה לא.

עודד פורר: מה שמכתיב לחקלאי זה כמה הוא יודע ביעילות להוציא על כל דונם יותר תוצרת עם פחות עלויות, זה הכול.

יעקב מרגי: אבל על העגבנייה פרופר הוא לא יצליח להתמודד מולו.

עודד פורר: עדיין, ודווקא בפירות וירקות, לתוצרת הארץ יש יתרון הרבה יותר גדול מאשר ענפים אחרים.

עודד פורר: לעולם אתה תרצה את הפרי והירק הטריים ביותר, הכי טרי זה מה שמיוצר פה.

עודד פורר: הוא לא תלוי בנמלים, מכסים, פריקות, מחלות – אתה יודע מה אתה אוכל.

עודד פורר: רק מה, כשאתה קונה עגבנייה היום אז בדרך כלל אתה לא יודע מה תוצרת הארץ ומה תוצרת חו"ל, ואם זה מחו"ל אתה לא יודע מאיזו מדינה זה הגיע.

עודד פורר: יכול להיות שתסכים לקנות תוצרת של מדינה מסוימת ולא של מדינה אחרת.

עודד פורר: אתה, כצרכן שמגיע לסופר, צריך לדעת מה מקור המוצר.

מיכאל ביטון: אז תביאו את הסימון ברפורמה?

עודד פורר: ודאי.

מיכאל ביטון: תוצרת הארץ, יפה.

אורי מקלב: מילה אחת לגבי פגעי מזג האוויר - - -

מיכאל ביטון: רגע, השר עוד לא השיב על הכול.

יעקב מרגי: אתה יודע כמה אבוקדו נשרו בקרה האחרונה?

עודד פורר: יש קרן נזקי טבע.

מיכאל ביטון: אני שואל על התקציב לתמיכה ישירה שעלה ב-3% מהשנה שעברה.

מיכאל ביטון: איך עלייה כזאת יכולה לייצר רפורמה?

נעמה קאופמן פס: התקציב עומד על שני מיליארדי שקלים.

נעמה קאופמן פס: מרוב שנבהלתי בדקתי את עצמי.

נעמה קאופמן פס: אני מדברת על תקציב המשרד.

מיכאל ביטון: תקציב המשרד שני מיליארד, תמיכות חקלאות ( סעיף 33) היה מיליארד ומאה ועשרה מיליון ב-2021 וכעת הוא עומד על מיליארד ומאה וארבעים מיליון.

נעמה קאופמן פס: אני לא יודעת מה כתוב שם, אבל - - -

מיכאל ביטון: זה תקציב המשרד.

נעמה קאופמן פס: תקציב כלל המשרד הוא שני מיליארד שקלים.

מיכאל ביטון: תקציב המשרד עומד על 1.95 מיליארד שקלים.

מיכאל ביטון: בתוכו, תמיכות חקלאות ( סעיף 33) היה מיליארד ומאה ועשרה מיליון ב-2021 וכעת הוא עומד על מיליארד ומאה וארבעים מיליון.

מיכאל ביטון: מה, בפער של כמה עשרות מיליונים תייצרו מהפיכה בחקלאות?

נעמה קאופמן פס: אני רוצה לפרט את התקציבים שאנחנו מחויבים אליהם.

עודד פורר: קחו בחשבון שתקציב המשרד ל-2021 נסגר כשלקחו בחשבון כבר הייתה אמורה להיות ירידת מכס וזה לא קרה.

מיכאל ביטון: אתם אמרתם ש - - -

עודד פורר: - - - לתת תמיכה ישירה גם בגין 2021 - - -

מיכאל ביטון: אמרתם שזה מרכיב מרכזי, תמיכה ישירה, והתקציב גדל ב-30 מיליון מאז השנה שעברה.

עודד פורר: אדוני היושב-ראש, אני חושב שלפחות תחכה לשמוע את התשובה לשאלה.

עודד פורר: אנחנו מתווכחים על מספרים.

עודד פורר: תגידו אם הנתונים המספריים שקראתי נכונים או לא.

נעמה קאופמן פס: אני אומרת שוב: תקציבי הרפורמה הינם כדלקמן, והם כתובים בסעיפים התקציביים.

נעמה קאופמן פס: אני לא יודעת באיזה נייר מחזיקים, ואם צריך לחדד נחדד.

מיכאל ביטון: נייר של מחלקת המחקר והמידע של הכנסת שמבוסס על תקציב משרד החקלאות.

נעמה קאופמן פס: איני יכולה להתמודד עם נייר שאני רואה בפעם הראשונה.

נעמה קאופמן פס: אני יכולה לחדד בדיוק מה כתוב לי בנייר שלי.

נעמה קאופמן פס: התמיכה הישירה תעמוד על 420 מיליוני שקלים בבסיס תקציב משרד החקלאות עבור כל הענפים שנפתחים לתחרות.

נעמה קאופמן פס: בנוסף, יוקצו 400 מיליוני שקלים בדמות מענקים שייפרשו על פני ארבע שנים לטובת מחקר, חדשנות ופיתוח ענפי (חלקם בהרשאות ולכן זה על פני שנים).

נעמה קאופמן פס: יינתנו 425 מיליוני שקלים במשך ארבע שנים לטובת השקעות הון והעלאת הפריון.

נעמה קאופמן פס: יינתנו 120 מיליוני שקלים.

מיכאל ביטון: נעמה, אני לא מבין, את עושה לי סלט ירקות?

מיכאל ביטון: אני שואל אותך, יש תקציב מדינה - - -

נעמה קאופמן פס: אבל - - -

מיכאל ביטון: לא, לא, לא, תעצרי רגע, זה לא עובד כך.

מיכאל ביטון: יש סעיפים תקציביים.

מיכאל ביטון: יש לך את התקציב שלך?

נעמה קאופמן פס: לא הבאתי לפה את התקציב שלי.

מיכאל ביטון: לא הבאת.

נעמה קאופמן פס: אני לא בדיון תקציבי אלא בדיון תוכנית עבודה.

מיכאל ביטון: אתם מציגים כאן תוכנית עבודה מבוססת תקציב.

מיכאל ביטון: אני רואה בתקציב משרד החקלאות, סעיף 33 (06).

מיכאל ביטון: תקציב 2021 היה מיליארד ומאה ועשרה מיליון ב-2021 וכעת הוא עומד על מיליארד ומאה וארבעים מיליון.

מיכאל ביטון: מדובר בגידול של 30 מיליוני שקלים.

מיכאל ביטון: בסעיף המרכזי של הרפורמה, מעבר לתמיכה ישירה, תוכלו לעשות זאת ב-30 מיליוני שקלים?

עודד פורר: היה גם בתקציב 2021 - - -

יסמין פרידמן: זה נשמע שזה נמצא בכל מיני צמתים שונים, אחד זה לפיתוח ואחד לזה, אני לא מבינה.

עודד פורר: ב-2021 היה אמור להינתן תקציב תמיכה ישירה.

מיכאל ביטון: אבל יש גידול.

מיכאל ביטון: אם אתם אומרים שזה המרכיב אז אתם תגדילו את ההוצאה.

מיכאל ביטון: ב-30 מיליון אתם תפתרו את התמיכה הישירה?

עודד פורר: מיכאל, אני יכול להגיב מההתחלה ועד הסוף?

מיכאל ביטון: כן.

עודד פורר: הפער בפתיחת הנכסים בין תקציב 2021 ל-2022 הוא קטן מאוד.

עודד פורר: ב-2021 תכננו שהורדת המכסים תתחיל בחודש ספטמבר ועל כך ניתנה תמיכה ישירה.

עודד פורר: שם הייתה הורדת מכסים של 100% לגבי כעשרה מוצרים ועל השאר היינו מחילים ב-2022 עוד ירידה של 10%.

עודד פורר: הפער בין 2021 ל-2022 בתמיכה הישירה הוא לא גבוה כי התמיכה היא בהתאם לפתיחה.

עודד פורר: אנחנו אמורים להגיע למלוא התמיכה הישירה כשהפתיחה היא מלאה.

מיכאל ביטון: שר החקלאות, אתה היית יושב-ראש ועדת הכספים - -

עודד פורר: אתה צריך להשוות את 2021 - - -

מיכאל ביטון: - - ואני הייתי חבר בוועדה שלך.

מיכאל ביטון: אדוני, הייתי רואה מספרים - - -

עודד פורר: תשווה את 2021 ל-2020.

מיכאל ביטון: ב-2019 תקציב התמיכות עמד על 999 מיליוני שקלים.

מיכאל ביטון: ב-2021 – מיליארד ומאה ועשרה.

מיכאל ביטון: גדלתם ב-110 מיליוני שקלים ( אני לא יודע אם ביצעתם אבל זה מה שכתוב).

מיכאל ביטון: עכשיו, 2022, הוספתם 30 מיליוני שקלים לתמיכות.

מיכאל ביטון: אני שואל האם מרכיב המהפכה של מעבר לתמיכות ישירות ניתן לעשייה.

עודד פורר: הוא 140 מיליוני שקלים.

מיכאל ביטון: ובסכום שכזה ניתן לבצע מהפיכה בתמיכות הישירות בחקלאות?

עודד פורר: התמיכות הישירות - - -

מיכאל ביטון: אם תחלק את זה למיליוני הדונם כמה זה יוצא?

עודד פורר: לא פתחת את המכסים על כל מיליוני הדונמים הנזכרים.

מיכאל ביטון: אבל מכסים לא נותנים כסף לחקלאי, זה הכסף שהולך לחקלאי.

יבגני סובה: מיכאל, הוא מנסה להסביר לך, אולי תקשיב לו.

מיכאל ביטון: אתה אומר שתפתח מכסים ותעביר תמיכה ישירה.

יבגני סובה: נכון.

עודד פורר: זה בדיוק - - -

מיכאל ביטון: אבל לא שמת כסף גדול כדי לממש מטרה זו.

עודד פורר: פתיחת המכסים, אם אני לוקח ובודק כמה מכס נפתח ב-2021 התמיכה קטנה לעומת מה שקורה בהמשך.

מיכאל ביטון: אז תפתח, נניח, הרבה, תיאורטית.

עודד פורר: זה יגיע ללמעלה מ-400 מיליוני שקלים.

מיכאל ביטון: אבל לא גדל הסעיף.

עודד פורר: ודאי שגדל, אתה אמרת שגדל.

מיכאל ביטון: הוא גדל ב-140 מיליוני שקלים.

יבגני סובה: אדוני השר, מה ההערכה לגבי 2023.

יבגני סובה: יכול להיות שצריך להסתכל על ההערכה לגבי 2023–2024.

עודד פורר: אני אומר לך שפתיחת המכסים מגיעה ל-100% בעוד חמש שנים.

עודד פורר: זה אומר שמתוך 400 מיליוני שקלים אני אמור לתת בכל שנה, לכאורה, 40 מיליוני שקלים נוספים.

מיכאל ביטון: אין 400 חדשים, יש 140 חדשים.

עודד פורר: בסוף הרפורמה, מיכאל, אחרי חמש שנים.

מיכאל ביטון: בשנה הבאה?

עודד פורר: לא, בשנה החמישית.

עודד פורר: 400 המיליונים האמורים הם כנגד השלמת הרפורמה.

מיכאל ביטון: אבל אין תוספת של 400 מיליונים לתמיכה בחקלאות.

עודד פורר: יש.

מיכאל ביטון: יש 140 מיליוני שקלים תוספת ביחס ל-2019.

עודד פורר: אני אומר לך שכנגד 100% פתיחה תקבל 400 מיליוני שקלים.

מיכאל ביטון: אבל אין תוספת של 400 מיליוני שקלים.

עודד פורר: אבל פתחת רק 20%.

מיכאל ביטון: מדובר באותם 400 מיליוני שקלים שהיו תמיד.

עודד פורר: לא, לא.

מיכאל ביטון: מה "לא"?

יעקב מרגי: השאלה היא אם תפתח - - -

אופיר סופר: כנגד 100% - - -

יעקב מרגי: - - - שיפוי תקציבי.

אופיר סופר: - - - ואז אתה עובד ביחס הפוך.

נעמה קאופמן פס: אם צריך, אנחנו נעביר ליושב-ראש הוועדה פירוט מסודר.

מיכאל ביטון: אבהיר את ההערה שלי: כשאומרים "רפורמה" מגבים זאת בתקציב.

מיכאל ביטון: כשאני מסתכל על התקציב שלכם במבט תלת-שנתי – והעמקתי בסעיפים – בסעיף הכי משמעותי - - -

עודד פורר: תסתכל עליו יחד עם תקציב - - -

מיכאל ביטון: על הכול אני מסתכל.

מיכאל ביטון: כל תקציב המשרד גדל ב-104 מיליוני שקלים בלבד.

עודד פורר: לא.

מיכאל ביטון: מ-1.846 מליארדי שקלים ל-1.950 מיליארדי שקלים.

מיכאל ביטון: חברים, אלו נתונים - - -

עודד פורר: אתה בודק בין 2021 ל-2022.

עודד פורר: תסתכל על הפער בין 2020 ל-2021 ובין 2021 ל-2022.

מיכאל ביטון: מ-2019 ל-2021 ירדת ב-50 מיליוני שקלים.

נעמה קאופמן פס: אולי אתה מסתכל רק על המזומן או רק על ההרשאות.

מיכאל ביטון: לא, את אמרת שהתקציב שלך עומד על שני מיליארד, זה מסתדר.

נעמה קאופמן פס: ההרשאות הן על פני שנים.

עודד פורר: זה המזומן, יש לך - - - להתחייב.

מיכאל ביטון: חברים, אתם לא מספקים תשובות, אני מצטער להגיד לכם.

עודד פורר: אנחנו נותנים תשובות, אתה לא מוכן לקבל אותן.

מיכאל ביטון: אתם לא נותנים תשובות, לא.

נעמה קאופמן פס: הסיכום התקציבי שלנו כולל את כל המספרים בצורה מאוד מפורשת.

מיכאל ביטון: אבל את לא יכולה להגיד 400 ועוד 400 כשהם תמיד היו קיימים.

מיכאל ביטון: אני שואל מה הוספתם לרפורמה.

נעמה קאופמן פס: מתי נתנו למענקי מחקר ופיתוח - - -

מיכאל ביטון: ב-2019 כתוב: "תמיכות בחקלאות – 999".

יבגני סובה: אז יש תוספת של 140 מיליון.

מיכאל ביטון: אבל כבר היו תמיכות בחקלאות.

עודד פורר: אבל אלו לא תמיכות ישירות, אדוני היושב-ראש.

עודד פורר: תמיכות בחקלאות זה גם שם כללי למגוון תמיכות – כאלו שמועברות באמצעות השקעות ועוד.

עודד פורר: לא הייתה תמיכה - - -

מיכאל ביטון: זה אותו סעיף, אתם כתבתם את זה, סעיף 33(06) –999.

מיכאל ביטון: חברים, לא משנה, אני אומר לכם שהמספרים פה לא מובנים ולא נראים וכל שכן כשאתם בהצגת תוכנית עבודה של משרד.

מיכאל ביטון: לא באים עם הצהרות ועם מילים, באים עם גיבוי תקציבי לרפורמה.

מיכאל ביטון: אם אתם עושים רפורמה והתקציב שלכם – על פי נתוני הממ"מ שלקח את זה מהתקציב שלכם, – עליתם בסך הכול ב-104 מיליוני שקלים מ-2021 ל-2022.

מיכאל ביטון: כל השאר לא עבר ניוד.

מיכאל ביטון: נניח שהייתם אומרים לי שאתם מניידים ממינהל המחקר למרכיב התמיכות אז הייתי אומר שזה טוב.

נעמה קאופמן פס: תמיכות זו תקנה כוללת.

מיכאל ביטון: אבל התקנה הכוללת בתמיכות עמדה על 999, נהייתה מיליארד ומאה ועשרה מיליון.

נעמה קאופמן פס: יש שם ניקוז, יש תמיכה בחדשנות, יש כל מיני דברים.

נעמה קאופמן פס: אני אומרת שגם בין 2019 ל-2022 זה לא הגיוני האמירה.

נעמה קאופמן פס: אני מוכנה להשלים בצורה מאוד מסודרת.

מיכאל ביטון: אנחנו נשב על זה גם אחד על אחד.

נעמה קאופמן פס: אם תרצו נשיב גם לוועדה.

נעמה קאופמן פס: הייתה הערה מהצד של התעשיינים לגבי השלכות על עולם התעשייה בהקשר של החקלאות.

נעמה קאופמן פס: יש מפעלים כמו פרי הגליל, מפעלים ביבנה שהתוצרת החקלאית מגיעה למפעלים הללו בכפוף להסכמים רב-שנתיים.

נעמה קאופמן פס: יש חשש גדול איך תשפיע הורדת המכסים על התעשייה הזו.

נעמה קאופמן פס: האם נתתם דעתכם בהיבט הזה, גם שם יש אלפי עודים שמושפעים.

עודד פורר: נתנו את דעתנו וכרגע אנחנו בגיבוש של צו מטה.

עודד פורר: אני מניח שכל הדברים שנשמעים בשימוע הציבורי שמתקיים כרגע נראה האם ואיך אנחנו צריכים לפתור אותם.

עודד פורר: לא כל הטענות תתקבלנה.

מיכאל ביטון: השר, זה הזמן לסכם לפני שנחתום.

עודד פורר: דיברתי ברור מאוד לאורך הדרך על חשיבות החקלאות וחשיבות הרפורמה.

עודד פורר: יש הזדמנות חסרת תקדים להביא את החקלאות הישראלית למקום חדש.

עודד פורר: חשוב שחברי הכנסת יבינו שאם לא תהיה רפורמה החקלאות הישראלית תתרסק.

עודד פורר: אי-אפשר לדבר על עליית גילו הממוצע של חקלאי ומנגד לסרב לשינוי שמשמעותו פתיחת השוק לכניסת דור צעיר.

עודד פורר: אנחנו משקיעים בזה המון מכל הבחינות.

מיכאל ביטון: תודה, אדוני.

מיכאל ביטון: אני רוצה להגיד שמהתרשמותי, אחרי כל השעות שישבנו ביחד אני יודע שכוונתך טהורה ורצונך לחולל רפורמה הוא אמיתי וכן.

מיכאל ביטון: לצערי, אנחנו מפסידים זמן יקר.

מיכאל ביטון: שנינו יודעים שהזמן קצר והמלאכה מרובה – איננו יודעים מה האופק שלנו מבחינת ממשלות ויציבותן.

מיכאל ביטון: הפסדנו תחנה אחת בחוק ההסדרים הזה, הוצאנו ממנו חוקים שקשורים בחקלאות בגלל שלא הייתה הסכמה בקואליציה.

מיכאל ביטון: אני מפציר בך ובצוותים שלך לגבש רפורמה בהסכמה עם הסיעות בבית הזה שחשובה להן החקלאות, גם עם ראשי הארגונים.

מיכאל ביטון: הרפורמה תהיה מבורכת רק אם היא תהיה כוללנית, רק אם היא תסתכל על כל החורים בגבינה.

מיכאל ביטון: אם תהיה רפורמה שתוריד מכסים ולא תטפל בפערי תיווך – לא עשינו כלום.

מיכאל ביטון: אם נוזיל עובדים זרים ולא נטפל בדיור לעובדים ישראלים צעירים שיכולים לבוא למועדפת – לא עשינו כלום.

מיכאל ביטון: כוללניות ומבט שלם על כל החורים בגבינה כדי להוביל תהליך נכון.

מיכאל ביטון: אני מרגיש שגם התקציב לא מספיק מגבה אותך בנושא הרפורמות.

מיכאל ביטון: אני מקווה להתבדות ולראות שעומדים לרשותך המשאבים לצורך הנעת הרפורמה.

מיכאל ביטון: יכול להיות שתציגו ש-2022 זה התחלת יישום ו-2023, ו-2024 ואז המספרים גדלים, ואז יש תיאור רב-שנתי, זה גם לגיטימי.

מיכאל ביטון: לפי המספרים כרגע אתם לא מגובים עד הסוף לכל מה שנדרש – החלפת לולים, שיפוי מכסות ועוד.

עודד פורר: הלולים, אתם הוצאתם את זה, חברי הכנסת הוציאו את ביטול התכנון בענף ההטלה מחוק ההסדרים.

מיכאל ביטון: אנחנו אמרנו שזה צריך לקרות בהסכמה.

עודד פורר: אבל אין הסכמה.

עודד פורר: מבחינתנו - - -

מיכאל ביטון: ביקשנו מכם באוקטובר להביא את התקנה שלא יהיו לנו את הלחצים כפי שהיו בפעם האחרונה.

מיכאל ביטון: אוקטובר זה מחר ונעשה דיון נוסף לגבי ענף ההטלה.

מיכאל ביטון: אני רוצה לברך אתכם על הגעתכם, היה דיון טוב ואנשים אמרו את אשר על ליבם.

מיכאל ביטון: נשאלו שאלות קשות אבל גם ראינו שיש רצינות והמשרד הזה מתחיל לזוז.

מיכאל ביטון: אחת הבעיות של משרד החקלאות היא האבק שנצבר שם במשך עשרות שנים ועכשיו יש לנער אותו.

מיכאל ביטון: אתה לא מטיל דופי באף אחד אבל אתה צריך לתקן מדיניות של עשרות שנים, לא של יום אחד.

מיכאל ביטון: לכן אנחנו מחזקים אותך על הרצון ואומרים לך "לך בכוחך זה" ותביא הסכמות ואל תבזבז זמן על ויכוחים מיותרים.

מיכאל ביטון: בהצלחה, אדוני.

עודד פורר: תודה רבה.

מיכאל ביטון: נעשה הפסקה של רבע שעה ונפתח את הישיבה הבאה בנושא המשרד לפיתוח הנגב והגליל.