ועדת העבודה והרווחה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 68, 2022-01-17 12:00

אפרת רייטן: שלום לכולם, היום יום שני ט"ו בשבט התשפ"ב, ה-17 בינואר 2022.

אפרת רייטן: אני מתכבדת לפתוח את הישיבה המשותפת לוועדת העבודה והרווחה ולוועדת הכלכלה.

אפרת רייטן: לידי יושב יושב-ראש ועדת הכלכלה, חבר הכנסת מיכאל מרדכי ביטון.

אפרת רייטן: מדובר בדיון משותף ומיוחד בעקבות מדיניות הממשלה, מדיניות משרד האוצר, על רקע גל הקורונה, נגיף האומיקרון שמתפשט בשבועות האחרונים.

אפרת רייטן: אנחנו רוצים לבחון שני היבטים: הפיצויים או היעדר פיצויים וכן סוגיית ימי הבידוד של השכירים ושל העצמאיים.

אפרת רייטן: מיד נשמע מנציגי משרד האוצר סקירה מסוימת לגבי שני ההיבטים הללו.

אפרת רייטן: אני מבינה שככל הנראה יעלה היום בקריאה הראשונה חוק ימי בידוד לעצמאיים ואפשר יהיה לקדם את זה במהרה.

אפרת רייטן: נרשמו הרבה מאוד אנשים לדיון הטעון הזה.

אפרת רייטן: יש נתונים שמוצגים לנו בימים האחרונים, נתונים רשמיים שמתוכם עולה באופן כמעט מובהק שאין פגיעה ברווחיות של העסקים השונים למעט התיירות, ששם הפגיעה היא מובהקת – של כ-40%.

אפרת רייטן: הצגת הנתונים מראה שמדובר עדיין על זמן מוקדם מדי בשביל להגיע למסקנות והוכחות כדי לתת מענקים ופיצויים ואולי ניסיון להתייחס אחרת לגל האומיקרון הזה מכיוון שאין כאן החלטת ממשלה.

אפרת רייטן: יחד עם זאת, אי-אפשר להתעלם מכך שאנחנו יודעים שיש הפחתה ויש הקטנה גדולה מאוד של פעילויות עסקים, של תנועה ברחובות, בכבישים.

אפרת רייטן: אנחנו יודעים על ענפים כמו התרבות, המלונאות, האירועים ועוד שנשאלת השאלה האם אנחנו נמצאים כבר עכשיו בקו האפס של הרווחיות.

אפרת רייטן: מה יעלה בגורלם של עסקים קטנים ובינוניים, עסקים שנמצאים באזורים פריפריאליים שאולי שם החוסן של התמיכה הכלכלית חזק פחות מאשר במרכז.

אפרת רייטן: אולי גם אין להם את יכולת ההתאמה לתקופות כאלה מורכבות.

אפרת רייטן: בשיחות שקיימתי עם האוצר ובשיחות שקיימתי אם יושב-ראש ועדת הכלכלה עלתה טענתנו שגם בכנסת יש לשמוע היטב את הקולות האלה שמגיעים לכאן, שיספרו ממקום ראשון.

אפרת רייטן: אולי יש בידם נתונים שונים מהנתונים האבסולוטיים שמגיעים מבנק ישראל ויש חשיבות גדולה לבחינה שלהם.

אפרת רייטן: אני חושבת שיש צורך כבר עכשיו לעשות תיקונים מסוימים ונדבר על זה בהמשך.

אפרת רייטן: יש להביא בחשבון שלוועדות הכנסת יש תפקיד מרכזי וחשוב בתיקון והבאת החוקים.

אפרת רייטן: אנחנו תומכים בקואליציה ובהחלטות ממשלה, זה לא אומר שקולנו לא יישמע במסגרת הדיונים.

אפרת רייטן: החקיקה תגיע לוועדות הכלכלה והעבודה והרווחה.

אפרת רייטן: אני אומרת כאן שתצטרכו לקחת בחשבון את העמדה שלנו שמייצגת את האינדיבידואל ואת הציבור ואני מקווה ומאחלת לנו שנצליח להגיע לפתרונות הללו, עד כאן דבריי.

אפרת רייטן: יושב-ראש ועדת הכלכלה, בבקשה.

ועדת הכלכלה): תודה רבה ליושבת-ראש ועדת העבודה והרווחה.

ועדת הכלכלה): אני שמח שהדיון משותף לשתי הוועדות.

ועדת הכלכלה): ועדות הכנסת מייצגות את הציבור ותפקידן לדאוג שהממשלה תעשה את תפקידה.

ועדת הכלכלה): הממשלה יכולה לטעון שווריאנט האומיקרון הוא בלתי-צפוי ואי-אפשר להשתלט עליו.

ועדת הכלכלה): זו טענה הגיונית, מדובר באירוע חדש בכלל בעולם.

ועדת הכלכלה): מנגד, ממשלה לא יכולה לטעון שהיא לא יודעת מה לעשות.

ועדת הכלכלה): אנחנו נמצאים כבר שנתיים בקורונה, נתנו מענקים ופיצויים וחל"ת.

ועדת הכלכלה): האומיקרון לא צפוי אבל מעשי הממשלה צפויים ונדרשים להיות מיידיים, וכל גרירת רגליים ותירוצים זה לא במקום.

ועדת הכלכלה): עמדת פתיחה שגורסת "הכול טוב" היא עמדה רעה.

ועדת הכלכלה): האוצר צריך להתבגר ולהבין שלא הכול טוב, יש משבר, אם הכול היה טוב לא היינו כאן.

ועדת הכלכלה): יש כאלה שהרוויחו בקורונה.

ועדת הכלכלה): ממשלת ישראל נתנה לרשת של בגדים מענקים בקורונה ובעל הרשת חילק לעצמו דיווידנד.

ועדת הכלכלה): ממשלת ישראל נתנה לבנקים מאות מיליונים שיתנו הלוואות בקלות לעסקים והבנקים הציגו רווחי שיא למרות שלא כל ההלוואות ניתנו, וקשה לקבל אותן למרות הערבויות הממשלתיות, כי מעדיפים לשלוח אותם להלוואה בנקאית רגילה ולא למסלול הממשלתי.

ועדת הכלכלה): האומיקרון לא צפוי אבל מעשיה של הממשלה צריכים ונדרשים להיות צפויים ומעשיים.

ועדת הכלכלה): הממשלה ידעה לטפל בבעיות גדלות: בבעיית התעופה, בבעיית התיירות הנכנסת ( בצורה חלקית).

ועדת הכלכלה): אבל לבעיית התיירות היוצאת אין אבא.

ועדת הכלכלה): מאות עסקים שסובבים את המשלחות, הקבוצות, היציאה לעולם הגדול, תערוכות בעולם – אף אחד בממשלה לא מטפל בהם.

ועדת הכלכלה): אין אף שר שלקח את זה על עצמו.

ועדת הכלכלה): האוצר אומר לי שהוא לא יודע איך לטפל בבעיה.

ועדת הכלכלה): התיירות היוצאת זה לא בני אדם?

ועדת הכלכלה): זה לא עסקים ששילמו פה מאות מיליונים מס בעשור האחרון?

ועדת הכלכלה): לא מגיע להם שמישהו יטפל בהם?

ועדת הכלכלה): מי האבא של התיירות היוצאת בישראל, של העסקים הקטנים, אלו שאין להם לוביסטים בכנסת ואין להם תזרים.

ועדת הכלכלה): מי האבא של פועלי ניקיון שנשלחו הבית כי סגרו את המוסדות שבהם הם הועסקו.

ועדת הכלכלה): אנחנו לא רוצים פתרונות לחברות הגדולות, הן תדענה להסתדר.

ועדת הכלכלה): אנחנו רוצים פתרונות לעסקים הקטנים והבינוניים, אנחנו רוצים פתרונות לעסקים בנגב ובגליל שאין להם וולט, שלא יודעים להתפרנס מוולט כי וולט עוד לא הגיע.

ועדת הכלכלה): אין לי וולט בירוחם.

ועדת הכלכלה): יש וולט אבל אין למי לשלם.

קריאה: השאלה היא אם יש לך משהו בוולט.

ועדת הכלכלה): לי יש, ברוך השם, הקדוש ברוך הוא בירך אותי.

ועדת הכלכלה): אבל מה עם אלו שאין להם?

ועדת הכלכלה): אנחנו רוצים להיאבק למען אלו שנאבקים על קיומם.

ועדת הכלכלה): זה כולל הסעדה, פנאי, אומנים פרטיים, תרבות, לא את התיאטראות הגדולים שלהם מישהו ידאג, אבל מי ידאג לאותו אומן שיוצא לגן ילדים כדי להופיע, איפה הוא יופיע עכשיו?

ועדת הכלכלה): אנחנו דורשים מענקים, דורשים תזרים.

ועדת הכלכלה): אנחנו דורשים דיפרנציאליות והפקדת לקחים מהפעם הקודמת.

ועדת הכלכלה): נתתם 40% רף, מה קרה עם 38% ?

ועדת הכלכלה): צריך לסייע לרף של 20%, 30% ו-40% וכן הלאה, לייצר דיפרנציאליות בסיוע.

ועדת הכלכלה): כגודל הפגיעה גודל הסיוע ולא סתם מספר שרירותי שלא ברור מי המציא אותו ולמה עובדים לפיו ולמה מי שנמצא כמה אחוזים מתחתיו לא מקבל את מה שראוי היה שיקבל.

ועדת הכלכלה): אנחנו דורשים מהירות תגובה ומהירות ביצוע, שאף אחד לא יספר שיחכו לדוחות של מע"מ כדי לדעת מי העסק שנפגע.

ועדת הכלכלה): מה זה יעזור עוד חודשיים אם הוא לא עמד בהתחייבויות שלו בשכר לעובדים?

ועדת הכלכלה): תראו את הנולד, תייצרו מפה אמיתית ותחפשו מי באמת נפגע.

ועדת הכלכלה): תחפשו קריטריונים אחרים שינבאו את העתיד של אותו אדם בהצהרה שלו מה הוא עתיד להפסיד.

ועדת הכלכלה): אם הוא לא יפסיד הוא יחזיר.

ועדת הכלכלה): אבל איך יחזיר?

ועדת הכלכלה): הפסיד 20% – יקבל סיוע לפי 20%, וכן הלאה וכן הלאה.

ועדת הכלכלה): תפיקו לקחים מהפעם הקודמת.

ועדת הכלכלה): ממשלת ישראל הייתה מעולה בעזרה בקורונה – בחל"ת, בשכר, בשימור עובדים – מה, אתם ברגרסיה?

ועדת הכלכלה): תתעוררו.

ועדת הכלכלה): אני מתכוון לדרוש שבתוך עשרה ימים – ואני מקווה שכל ועדות הכנסת יצטרפו.

ועדת הכלכלה): אותן ועדות שמטילות הגבלות על האזרחים בנושאים שונים, אנחנו מטילים עליהם את הכללים אבל אנחנו לא יכולים להטיל עליהם את הפתרונות.

ועדת הכלכלה): אנחנו טובים בכנסת להגבלות, אנחנו לא טובים לפתרונות כלכליים.

ועדת הכלכלה): מבחינתי הדיון זה לא נחמד, בבוקר היה דיון נחמד יותר, מקלב היה איתי.

ועדת הכלכלה): אבל עכשיו אנחנו בדיון לא נחמד.

ועדת הכלכלה): אנחנו בדיון שדורש ממשרדי הממשלה השונים להציג לנו תוכנית כוללת להתמודדות עם ההשלכות של הגל החמישי.

ועדת הכלכלה): האם זה הגל האחרון?

ועדת הכלכלה): הקדוש ברוך הוא יברך אותנו שכך יהיה.

ועדת הכלכלה): כל עוד יש עסקים שנפגעים ונסגרים, יש נתון שבשנת 2020 נסגרו פחות עסקים מ-2019, אמרו: "הכול טוב, בשנת הקורונה לא נסגרו עסקים".

ועדת הכלכלה): אולי בגלל שהממשלה הייתה נדיבה בשנת 2020 לא נסגרו עסקים?

ועדת הכלכלה): אולי בגלל שהיא פחות נדיבה ב-2021 נסגרו יותר עסקים?

ועדת הכלכלה): אולי זה הפקטור ולא מצב המשק?

ועדת הכלכלה): אני מבקש מכולם לשנס מותניים.

ועדת הכלכלה): נשמע את הכאב של הגופים ואחר כך את תשובות הממשלה.

ועדת הכלכלה): דברו קצר ולעניין כדי שנשמע את כולם.

ועדת הכלכלה): אני מבקש גם מחברי הכנסת לקצר בדברים.

אפרת רייטן: תודה רבה, נעבור לחברי הכנסת.

אפרת רייטן: אני מפצירה בחברי הכנסת לקצר בדברים.

אפרת רייטן: אחר כך נעבור לנציגי ציבור ולמשרדים שונים.

אפרת רייטן: נשאיר זמן ארוך יחסית לנציגי האוצר.

אפרת רייטן: חבר הכנסת וסגן השר, אביר קארה, בבקשה.

אביר קארה: גבירתי יושבת-הראש, אדוני היושב-ראש, שלום לכם ושמח לראות שיושב-ראש הוועדה חזר אלינו, מאחל רפואה שלמה לך ולכל החולים.

אביר קארה: תראו, עשינו דברים מדהימים בממשלה הזאת, אנחנו עושים רגולציות ענקיות, מפחיתים בירוקרטיה, הולכים לחסוך לאזרחי ישראל מיליארדים בכל שנה.

אביר קארה: כל הדברים הטובים שאנחנו עושים מתגמדים מול המצוקה העכשווית שיש ברגע זה לאלפי אנשים במדינת ישראל, מצוקה שאי-אפשר להתעלם ממנה.

אביר קארה: בשבועות האחרונים ישבתי עם ראש הממשלה ועם שר האוצר.

אביר קארה: אני יכול להגיד לכם שהנחנו מתווה, המתווה הזה הוא לא המצאה, אתה לא ממציא את - - -.

אביר קארה: אנחנו אומרים בכל מקום שמי שנפגע צריך להיות זכאי לסיוע ולכן שאנחנו נותנים מערכת שמי שמוכיח את הפגיעה שלו בתוך אותה מערכת אז אנחנו נותנים לו מענק.

אביר קארה: אנחנו יודעים לקחת גם בחזרה ממי שלקח מענק שלא בצדק.

אביר קארה: צריך לנהוג במידת הגינות מסוימת שצריכה להסתכל לאנשים בעיניים.

אביר קארה: אני אומר לנציגים פה ולנציגים בזום שאף אחד לא עושה טובה לעסקים הקטנים, ליזמים, ולאנשי העמל שמשלמים את המשכורות של כל מי שיושב כאן.

אביר קארה: אני חושב שהפתרונות של כל מי שיושב כאן.

אביר קארה: הפתרונות שצריכים להיות זה להניח מתווה בוודאות.

אביר קארה: אם ב-2020 לא נסגרו עסקים זה בזכות פעילות, אני זוכר גם את הצד השני של המתרס, עובדתית נסגרו פחות עסקים ב-2020 וזה אומר שפעלנו טוב.

אביר קארה: יושב-ראש ועדת הכלכלה דיבר על דרישה שתופנה אל כל ועדות הכנסת.

אביר קארה: אני חושב שיש לנקוב בתאריך.

אביר קארה: בעלי עסקים מדווחים כל חודשיים ולכן אני חושב שבדיווח הבא, ב-15 בפברואר 2022, כבר צריך להיות מענה לנפגעים.

אביר קארה: מי שנפגע מעל 25% צריך לקבל סיוע.

אביר קארה: אנחנו יכולים גם לעשות זאת בצורה דיפרנציאלית.

אביר קארה: כדאי להקפיא בחודש את החזר המענקים הקודמים.

אביר קארה: מיכאל, איזה פראיירים יצאנו?

אביר קארה: אמרתי לך שאין מצב, היינו צריכים לדאוג שתהיה להם פריסה של 60 תשלומים.

ועדת הכלכלה): אתה צודק, אני טעיתי, הייתי נחמד כלפי האוצר וטעיתי, אבל - - -

אביר קארה: צריכים להיות נחמדים גם כלפי האוצר כי האוצר עשה דברים אדירים, צריך להיות הוגנים.

ועדת הכלכלה): קארה, האוצר הציג שבעה סעיפי עזרה לעסקים.

ועדת הכלכלה): אחד מהם זה שהוא יגבה את הכסף של המענקים האלה, שמי שצריך להחזיר ביוני 2023.

ועדת הכלכלה): מה קרה?

ועדת הכלכלה): תפרסו את זה.

אביר קארה: זה לא מספיק.

אביר קארה: אני אומר שיש לפרוס ל-60 תשלומים.

אביר קארה: גם אם נתנו וגם - - -

ועדת הכלכלה): - - - לפברואר.

ועדת הכלכלה): מה, הקורונה תיעלם בפברואר?

ועדת הכלכלה): זה פתרונות?

ועדת הכלכלה): או שהוא אומר: "נדחה תשלומם של מע"מ בעשרה ימים".

ועדת הכלכלה): בעשרה ימים אדם הבריא מקורונה?

ועדת הכלכלה): העסק שלו בריא?

ועדת הכלכלה): זו בדיחה להציג את הפתרונות האלו.

אביר קארה: בקטע הזה יצאנו פראיירים - - -

ועדת הכלכלה): אני לא אוהב את המילה פראייר אבל אתה צדקת.

אביר קארה: מה לעשות, זאת הייתה המציאות.

אביר קארה: אני חושב שאנחנו צריכים להניח את זה על השולחן כי אף אחד לא עושה לנו טובה.

אביר קארה: בעניין של הארנונה העסקית, זה לא סוד שהארנונה העסקית בישראל היא עד פי 12 ממחיר הארנונה למגורים באותו האזור, זה המרכיב מספר 1 שמשפיע על יוקר המחיה ויוקר הדיור במדינה.

אביר קארה: יש ליצור מצב שהארנונה לעסקים לא עולה על כפול מהארנונה למגורים באותו האזור.

אביר קארה: אנחנו צריכים לנצל את המשבר כדי לטפל גם בנושא הזה.

אביר קארה: דבר אחד טוב שיצא מתוך המתווה שהעליתי זה תשלום ימי הבידוד, הצלחנו להרחיב את זה לארבעה ימים במקום יום אחד מינואר והלאה.

אביר קארה: יש הרבה אנשים שדואגים: "הייתי חולה, לא הייתי חולה".

אביר קארה: אין אפשרות למערכת לבדוק מי היה חולה או לא.

אביר קארה: כל מי שהיה מבודד יוכל להגיש את עצמו על בסיס הצהרה ולהיות זכאי לקבל החזר על הימים האלה אז הסירו דאגה מלבכם.

אביר קארה: יש עוד דבר אחרון: ב-10 בחודש הולכים להיות שני ימי מחלה במדינת ישראל, אולי אפשר לספוג את זה במגזר הציבורי אבל לא במגזר העסקי.

אביר קארה: חייב להיות מענה הולם לנושא הזה או ליצור מתווה שיהלום את הנושא.

אביר קארה: אני מקווה שנביא בשורה לאזרחים.

אביר קארה: היום ט"ו בשבט.

אביר קארה: שב"ט – שיהיו בשורות טובות.

אפרת רייטן: אמן, תודה רבה, אביר.

אפרת רייטן: סוגיית ימי הבידוד היא אכן סוגיה שיש לטפל בה בדחיפות.

אפרת רייטן: נדבר גם על עניין ימי המחלה לעצמאיים אבל מחלת האומיקרון זה לא שבמסגרתה החולה נשאר בבית אף על פי שהוא יכול לצאת החוצה אלא שאסור לו לצאת, הדין הפלילי יחול עליו אם הוא יצא החוצה.

אפרת רייטן: כאן אני שואלת אותך, נועה, האם זה מוגדר כיום מחלה או שמה יש להגדיר זאת אחרת שיתאים לאיסור האמיתי לפי הדין הישראלי היום שהכנסת קבעה, האיסור לצאת מהבית וללכת לעבוד.

אביר קארה: אפרת, רק בשום פנים ואופן לא חל"ת כי אחרי זה אנחנו לא מצליחים לגייס עובדים.

אפרת רייטן: לחלוטין, אחד הנתונים שהוועדה תרצה לבדוק הוא מצב האבטלה בחודש האחרון.

אפרת רייטן: האם שיעורי האבטלה השתנו בעקבות הגל הזה כמו שראינו בגלים קודמים.

אפרת רייטן: זאת שאלה מעניינת.

אפרת רייטן: סימון דוידסון, בבקשה.

סימון דוידסון: תודה רבה, אדבר עכשיו לא כחבר כנסת אלא כאדם שכל חייו ניהל עסקים קטנים.

סימון דוידסון: אני לא בעלים של קונצרן גדול אבל ניהלתי הרבה מאוד אנשים בעסקים שונים.

סימון דוידסון: המצב היום הוא נוראי, הוא פשוט נוראי, זה לא פופוליזם, זה לא סיפורים של אנשים, זה לא סתם שהם בוכים.

סימון דוידסון: המצב באמת קשה והוא לא התחיל אתמול.

סימון דוידסון: התחום של בידור ילדים – תיאטראות, בריכות ועוד – התחיל ב-10 באוגוסט ופשוט הם שתקו כי לא היה להם כוח.

סימון דוידסון: חצי מהאנשים שהתפרנסו מהעולם הזה כבר לא במקצוע הזה ועברו למקצועות אחרים.

סימון דוידסון: אנחנו נמצאים במשבר.

סימון דוידסון: אני פונה אל אנשי האוצר שנוכחים כאן, אתם יודעים כמה לילות שרפנו פה בכל הנושא של חוק ההסדרים, עבדנו קשה ועשינו דברים אדירים אבל אנחנו נמצאים עכשיו במשבר.

סימון דוידסון: אנחנו צריכים להבין את בעלי העסקים אחרת לא יישארו פה עסקים.

סימון דוידסון: הרבה מאוד עסקים כבר סגורים.

סימון דוידסון: אמש הסתובבתי בנתניה, העיר שאני גר בה, ברים סגורים, מסעדות סגורות, מסעדות שהיו אמורות להיות פתוחות בערב סגרו כבר אחר הצהריים, לאנשים אין עבוד והמצב הזה רק יחמיר אם לא נכניס את היד לכיס ונעזור לעסקים לשרוד.

סימון דוידסון: אני שמח על קיום הדיון שבו משתתפים חברי קואליציה, יושבים גם בעלי העסקים ועלינו לעשות ככל יכולתנו כדי להציל אותם.

אפרת רייטן: תודה רבה, נעבור לנציג הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים, רן קיויתי, בבקשה.

רן קויתי: פתחנו דסק במשרד הכלכלה והתעשייה שעוקב אחרי מגמות וענפים.

רן קויתי: אנחנו בקשר על כל הענפים ובודקים מה הצרכים שלהם גם ברמת רציפות תפקודית של המשק מאחר שחלקם יכולים להגיע למצב של חוסר פעילות.

רן קויתי: אנחנו בקשר גם עם משרד הבריאות ורח"ל.

רן קויתי: אחד הדברים שאנחנו רואים הוא ירידה משמעותית בפעילות של ענפים ספציפיים ושל ענפים שמתעסקים בהתקהלויות.

רן קויתי: רואים ירידה בביקושים - - -

אפרת רייטן: מה המועד שבו התחלתם לבדוק את הדברים, אני מנסה להבין האם אנחנו מדברים על ה-1 בדצמבר או על ה-1 בינואר.

רן קויתי: התחלנו לקבל דיווחים משמעותיים מתחילת ינואר 2022.

אפרת רייטן: אלו שיעורי ירידה אתם רואים ובאלו ענפים?

רן קויתי: אין לנו את הדוחות הכספיים של הענפים ואיני יודע מה הירידה.

אפרת רייטן: מה אתם יודעים?

רן קויתי: שהעסקים מדברים על פגיעה משמעותית, חלקם סגורים לגמרי.

רן קויתי: לאולמות האירועים בוטלו אירועים לגמרי.

רן קויתי: אני לא יודע מה תהיה המשמעות של זה כי ביטול של אירוע משפיע הן על הוצאות העסק והן על הכנסותיו.

רן קויתי: אנחנו יודעים שבאולמות האירועים, כנסים, אטרקציות – כולם נפגעים.

רן קויתי: חלק מגדול מהן פשוט סגורים.

רן קויתי: חלק מהמסעדות עבדו לעבור חצי שבוע כי יש בעיה של עובדים.

רן קויתי: הבעיה לא נובעת ממדיניות הממשלה אלא מאופי הגל, מזה שהרבה אנשים שוהים בבידוד.

רן קויתי: אנחנו עובדים באופן ספציפי עם הענפים שהזכרתי ובוחנים את האופציה של יצירת פתרונות נקודתיים מעבר לכלים הממשלתיים.

רן קויתי: שרת הכלכלה נפגשת עם ראשי הארגונים אבל בכל זאת כדאי לתת מענים נקודתיים.

אפרת רייטן: מה הדרישה הנקודתית שאתם שומעים מהאנשים.

רן קויתי: נצטרך לייצר מנגנון פיצוי לעסקים המדוברים.

רן קויתי: לשרה יש הבנות בנושא הזה עם שר האוצר.

רן קויתי: ההבנות מדברות על יצירת מנגנון פיצויים שיכלול גם דרישה להחזר הפיצוי במקרה של פיצוי לא מתאים.

אפרת רייטן: מתי המתווה המדובר אמור לצאת לפועל?

רן קויתי: איני יודע להגיד תאריך.

אפרת רייטן: אני רוצה לחדד את הדברים שאמרת: יש הבנה בין שרת הכלכלה לשר האוצר לפחות לגבי הענפים שציינת – אירועים, תרבות ופנאי.

רן קויתי: נכון, ענף המסעדות, מועדונים, אירועים, כנסים, אטרקציות.

אפרת רייטן: נבקש לעקוב אחרי זה, תודה.

אפרת רייטן: רועי כהן, נשיא לה"ב, בבקשה.

רועי כהן: שלום לכולם, שלום לשני יושבי הראש של הישיבה המשותפת.

רועי כהן: העובדה שיש ועדה משותפת מעידה על הצורך האמיתי שמזהה הכנסת לסייע בגל הזה לציבור בעלי העסקים.

רועי כהן: אני ממשיך את דברייך לגבי השאלות הקודמות, מדוע אין תוכנית כרגע.

רועי כהן: מה, לא ידעו שיהיה מקרה כזה או אחר של הדבקה המונית?

רועי כהן: למה אין כרגע מענה של פטור מארנונה, של פיצוי על ירידה במחזורים, נושא של חל"ת, נושא של דחיית תשלומים.

רועי כהן: למה אנחנו צריכים להגיע בכל פעם כמו עניים על סף הדלת.

רועי כהן: נמצאים חברי קואליציה שמכירים את מה שהיה בעבר, חלקם היו איתנו במקומות שבהם הפגנו.

רועי כהן: שוב פעם לקחת את בעלי העסקים לטיול ארוך של מנגנון פיצוי שיגיע אולי באפריל או במאי וכרגע הצ'קים שלהם חוזרים - - -

אפרת רייטן: מה צריך כרגע.

רועי כהן: להודיע שיש מתווה של פיצוי ולתת מענה מיידי של פטור מארנונה, דחיית תשלומים.

רועי כהן: לתת מענה מיידי לעסקים שיש להם בעיה תזרימית.

רועי כהן: לא יכול להיות מצב שאנשים שומעים שהולכים לדבר איתם על תוכנית פיצויים כזאת או אחרת בחודש מרץ או בחודש אפריל.

רועי כהן: יושב שם חבר הכנסת דוידסון שיודע שברגעים אלו ענפים שהוא מכיר אותם חסומים תזרימית והעובדים כרגע על חשבונם.

רועי כהן: בגל הקודם היה פתרון של חל"ת וכרגע מי שלא מעסיק את העובדים מחויב לתת להם שכר אפילו שאין הכנסה.

רועי כהן: תבינו, כשאתה מעסיק מישהו כשאין תזרים אז זה בור בלי תחתית ואין את היכולת לשרוד את זה.

רועי כהן: אף אחד לא מבין את זה.

רועי כהן: סוכנת נסיעות, בעלת סטודיו, נהג הסעות – לאנשים כאלו אין דיווידנדים.

רועי כהן: בניגוד למה שאמר שר האוצר, לנו אין דיווידנדים, אין תשואות, אין רבעונים.

רועי כהן: יש בסופו של דבר התחייבויות שצריך לשלם.

אפרת רייטן: רועי, אנחנו מדברים על תקופה קצרה שהתחילה רק לפני חודש.

רועי כהן: ב-15 בדצמבר 2021.

רועי כהן: ראש הממשלה הודיע אז "אל תתקהלו".

רועי כהן: למילים יש כוח, ברגע שראש ממשלה אומר: "אל תתקהלו" ו-"לסגור את השמיים" לדברים האלו יש השלכות.

רועי כהן: שימו לב מה קורה בתנועה, אתמול קיימנו דיון מאוד מקצועי ואני יודע שגם את רואה את הנתונים לגבי ירידה בכבישים, ירידה בתנועות כרטיסי האשראי וגם ירידה במחזורים.

רועי כהן: למה מחכים?

רועי כהן: שעוד פעם 80,000 עסקים ישלמו את מחיר העיכוב כפי שהיה בגל הראשון?

רועי כהן: להציג את זה שאחרי שהלכתי לבג"ץ שאיים על המדינה בביזיון בין משפט אחרי שלא ניתן פיצוי על ימי בידוד לעצמאיים, לבוא ולהגיד שהגדילו לשלושה ימים, זה לא עוזר, לא נתנו מענה לעצמאי חולה ולעוד דברים רבים.

רועי כהן: אני מכיר אתכם, שני יושבי הראש, המטרה של הדיון הוא להאיץ במקבלי ההחלטות.

רועי כהן: אני רוצה לראות עובדי מדינה שלא משלמים להם במשך חודשיים.

רועי כהן: אנשים יקפצו מהגגות פה.

רועי כהן: לא חודשיים – יומיים.

רועי כהן: אז אתם חכמים על הציבור של העצמאיים לדחות אותו עד אפריל?

רועי כהן: למה לא לעשות זאת עכשיו?

רועי כהן: למה לא לתת פטור מארנונה?

רועי כהן: למה לא לתת דחיית תשלומים.

אפרת רייטן: רועי, אני מבקשת ממך לשים נקודה בשלב הזה, הדברים ברורים לגמרי.

אפרת רייטן: נועה, יש פה כמה נקודות לגבי ימי בידוד לעצמאיים שווה לתת עליהן את הדעת.

אפרת רייטן: הנקודה הראשונה היא הגדרת החולה בזמן האומיקרון שיש מניעה לצאת מהבית ויש לזה משמעות אחת.

אפרת רייטן: הדבר השני הוא לגבי ההוצאות הקבועות של העצמאיים, הדבר השלישי שעלה בעקבות שיחותנו עם רועי לפני הוועדה: אנחנו מדברים על תשלום לאחור מיולי כי שם הסתיימו המענקים, ועם זאת יש עצמאיים שגם לפני יולי האחרון לא זכו למענקים והם שהו בבידודים.

אפרת רייטן: האם אנחנו מתעלמים מהם למרות שלשכירים בסיטואציה הזו כן שילמנו?

אפרת רייטן: תודה לרועי.

אפרת רייטן: דוקטור רון תומר, נשיא התאחדות התעשיינים, בבקשה.

רון תומר: תודה ליושבת הראש וכן ליושב-ראש ועדת הכלכלה, נראה שהקורונה מאחוריו ואני מקווה שזה כך.

אפרת רייטן: חסר לו שלא יהיה כך אם הוא יושב כל-כך צמוד.

רון תומר: לפני שאתייחס לנושאים הכלכליים החשובים אתייחס לצורך ליצור המשכיות במשק – שלאף אחד לא יהיה חסר דבר.

רון תומר: אני חייב להגיד שהתעשייה הישראלית התארגנה בנושא כבר לפני כמה חודשים והיא עושה הרבה פעילויות שבעקבותיהן שרשראות האספקה לא נפגעו עד כה.

רון תומר: גם באספקט הכלכלי, ואני לא מבקש על כך פיצוי, מדובר בהרבה הוצאות עודפות, שעות נוספות, עבודה בקפסולות ובדיקות במפעלים והכול שכבר היום עולות הרבה כסף.

רון תומר: בעוד שאנחנו ידענו להתייצב לדגל ולשים כתף מתחת לאלונקה אנחנו באמת לא רואים כרגע את הצד השני עושה את זה.

רון תומר: לפני למעלה מחודש, כשראינו את המספרים התרענו שנושא ימי המחלה יהפוך לנושא מרכזי.

רון תומר: חברים, בחודש הקרוב יהיו כמיליון עובדים שישהו בימי מחלה.

רון תומר: גם אם נקצר בדיעבד את ימי הבידוד, עדיין אנחנו מדברים בחודש הקרוב על חמישה מיליון ימי עבודה.

רון תומר: מי שלא ניהל עסק לא מבין מה זה שצריך לשלם בחודש אחד ימי מחלה לשליש מהעובדים.

רון תומר: חברת הכנסת רייטן, ימי מחלה זה סוג של ביטוח קבוצתי, אתה לא אמור במכה אחת לשלם את הכול.

רון תומר: דבר שני, את נגעת בסוגיה שהיא מאוד חשובה – מה זה חולה.

רון תומר: האם מאומת שאין לו תסמינים הוא חולה?

רון תומר: אתן דוגמה קיצונית, HIV, אתה יכול להיות נשא במשך שנים אבל אתה חולה באיידס רק כשהיא מתפרצת.

רון תומר: האם כשאתה נשא אתה אלא יכול לעבוד?

רון תומר: אתה מקבל מהמעסיק שלך כסף בחזרה?

רון תומר: לא.

רון תומר: אתה עובד ככל האדם וטוב שכך.

רון תומר: יותר מזה, ברגע שהמדינה החליטה (כנראה משיקולים כלכליים) להגדיל מאומת כחולה, אני כמעסיק לא יכול להכריח אותו, אפילו לא לבקש ממנו.

אפרת רייטן: אסור לך, יכול לחול עליך הדין הפלילי.

רון תומר: נכון, יושב פה הראל שליסל שאני יודע שהיה מאומת ואולי אפילו עבד מהבית אבל אם מחר הוא יתבע את המעסיק שלו הוא יכול לצאת זכאי גם בזה.

רון תומר: למה מאומת שאין לו תסמינים - - -

אביר קארה: למה הוא צריך לתבוע את המעסיק?

אביר קארה: המשכורות ממשיכה.

רון תומר: הוא מקבל ימי מחלה וזה משהו אחר.

אפרת רייטן: אבל אלו מקצועות שאפשר באמת לעבוד מהבית, בואו נדבר על מקצועות חשובים שאי-אפשר לעבוד מהבית.

רון תומר: אני עושה קל וחומר, אפילו במקצעות שכאלו אי-אפשר לעבוד מהבית.

רון תומר: ימי המחלה הם משבר תקציבי גדול.

רון תומר: אני הולך לתקוף את העניין מהבחינה המשפטית כי לא נכון לקרוא למאומת בלי תסמינים "חולה".

רון תומר: יש לנו לא מעט עובדים שנגמרו להם ימי המחלה, מנגנון ימי בידוד סדור לוקח רק כמות קטנה של ימי המחלה וגם נותן אפשרות להיכנס למינוס.

רון תומר: בהיעדר מנגנון שכזה, מה יעשה אותו עובד פשוט שגמר את ימי המחלה שלו?

אפרת רייטן: יש לך נתונים לגבי מספר האנשים שגמרו את ימי המחלה?

אפרת רייטן: אנחנו נמצאים שם?

רון תומר: זה הכול בתהליך אבל אנחנו נמצאים אחרי שנה וחצי שאנשים ניצלו ימי מחלה גם בגלל מחלת ילד, בגלל מחלה שלהם ועוד.

רון תומר: מי שעובד מעל 20 שנים הגיע למקסימים של צבירת ימי מחלה ויש לו, אבל עובד חדש – אין לו.

רון תומר: כשקוראים לזה ימי מחלה פוגעים גם בעובדים.

רון תומר: עד כאן לתיאור הבעיה התקציבית.

רון תומר: עכשיו לגבי הפיצויים בכלל: צריך, יש ענפים - - -

אפרת רייטן: כבר?

אפרת רייטן: למרות שאנחנו מדברים על ה-15 בדצמבר כמועד שממנו מתחיל הגל?

רון תומר: כן.

אפרת רייטן: כבר להעביר היום מענקים ופיצויים?

רון תומר: אני מוכן לקבל את הרעיון שההתחשבנות לפיצויים תהיה מאוחרת יותר.

רון תומר: כמי שמסתכל באחריות ציבורית על הכספים אני חושב שלא צריך לרוץ ולפזר.

רון תומר: גם הבקשות להחזרים הם לא קלות וכאן אני מקבל את נטיית האוצר לנהוג באחריות.

רון תומר: אבל מה כן?

רון תומר: בסוף הכול בתזרים.

אפרת רייטן: איך נעזור בתזרים?

רון תומר: דחייה של תשלומי ביטוח לאומי.

רון תומר: לביטוח הלאומי יש לא מעט רזרבות והוא לא צריך את הכסף של פברואר לשימוש בפברואר, אפשר לדחות זאת בחודשיים.

רון תומר: מקדמות מס הכנסה: יש לא מעט עסקים שמשלמים מקדמות.

רון תומר: בואו נדחה זאת ב-60 ימים.

רון תומר: תשלומי ממשלה לספקים, בואו נגדיר שבחודש הזה אין ימי אשראי ושהממשלה - - -

אפרת רייטן: ולא לדחות לשוטף פלוס 60 - - -

אביר קארה: במשרד הביטחון ובמשרד הבריאות זה גם שוטף פלוס 120.

אפרת רייטן: זה רעיון מצוין.

רון תומר: אני מבין את הזהירות בנתינת פיצויים מיידית, ניתן אותם במרץ, אבל ניתן את הכסף עכשיו ואז המצוקה התזרימית תצטמצם.

אפרת רייטן: מה לגבי האבחנה לפי גודל העסק?

רון תומר: אין ספק שלעסקים הגדולים יותר קל.

רון תומר: אני חושב שברמת הפיצויים השוטפים יש לעזור קודם לגדולים כי שם זה גורלי.

רון תומר: ועדיין, בנושא הגדרת ימי המחלה שדיברנו בו, אני לא חושב שגודל העסק משנה.

רון תומר: מי שיש לו 1,000 עובדים – יהיו לו 300 חולים.

רון תומר: מי שיש לו 100 עובדים – יהיו לו 30 חולים.

רון תומר: זה אירוע לכולם, אבל בהקדמת תשלומי ממשלה אולי קשה להקדים לכולם.

רון תומר: בואו נקדים לבינוניים ולקטנים קודם.

רון תומר: אני מבין שקשה לאוצר ואני לא רוצה שיחלקו למי שלא מגיע.

רון תומר: בואו נחלק כספים על החשבון, נפתור את הבעיה התזרימית ואז גם אין לי בעיה בחודש מרץ לעשות התחשבנות סופית.

רון תומר: אנחנו נהיה חייבים למדינה ומי שלא יגיעו לו פיצויים – לא יקבל בחזרה.

אפרת רייטן: נקודות מצוינות.

רון תומר: שרת הכלכלה עשתה צעד חשוב ואפשרה גמישות בשעות הנוספות וכדומה.

רון תומר: יש הנושא ש למועדים רגולטוריים.

רון תומר: יש לא מעט מועדים רגולטוריים היום: חידוש רישיונות עסק וכדומה.

רון תומר: בגלים הראשונים דחינו הכול ב-60 ימים כדי שעסקים לא יצטרכו להתמודד גם עם הבירוקרטיה הקבועה בנוסף לכל הצרות.

רון תומר: אני חושב שהוועדות צריכות ליזום כבר עכשיו, אין לזה עלו תקציבית, דחייה אוטומטית ב-60 יום של חידוש כל הרישיונות העסקיים.

אפרת רייטן: תודה עבור הרעיונות האופרטיביים.

אפרת רייטן: אני רוצה לעבור לאייל הלוי, מנכ"ל איגוד לשכות המסחר, בבקשה.

אייל הלוי: תודה רבה, איני מנכ"ל לשכות המסחר.

אייל הלוי: אני מנכ"ל חברת - - - וחבר באיגוד לשכות המסחר.

אייל הלוי: כדי להוסיף ולא לגזור הרבה זמן, ציינתם בהתחלה את הפגיעה או אי-פגיעה בחלק מהענפים.

אייל הלוי: אחד הענפים שלא מיוצג הוא תיירות יוצאת, מדובר בענפים שנפגעו כבר מזמן, הפגיעה היא של 100%, לא רק פגיעה בשכר אלא גם בעובדה שכל האירועים, כנסים ותערוכות הם דברים שלוקחים זמן.

אייל הלוי: אם משהו מתבטל בהינף יד – כמו ההמלצה של ראש הממשלה בדצמבר שלא לנסוע לכנסים – באותו רגע לא יוצאים לכנסים וכל העבודה שנעשתה – לא רואים את הכסף בחזרה.

אייל הלוי: גם אם דוחים את הכנס או מבטלים אותו – לא רואים את הכסף בחזרה בענפים אלו.

אייל הלוי: בנוסף, למרות שלא הייתה הנחייה, מנכ"ל משרד הבריאות הוציא מכתב שאוסר על רופאים להגיע לכנסים ולתערוכות, בלי שיש שום הנחייה מהממשלה בנושא.

אייל הלוי: ישבנו ודיברנו על כך, גם עם אביר.

אייל הלוי: זה לא הגיוני, אני לא רוצה לקרוא לזה בריונות אבל זה לא הגיוני.

אייל הלוי: יש מצד אחד הודעה שאסור להשתתף באירועים המוניים, בעיקר בכנסים, מצד שני – לא מפצים בגין זה.

אייל הלוי: אני חושב שזה עיקר העניין ואנחנו לא הענפים היחידים.

אייל הלוי: הענפים של פנאי, של כנסים, של תיירות פנים, של תערוכות – שכחו אותנו בבית.

אייל הלוי: פה צריך לטפל מיידית כי ההוצאות בכל חודש מטורפות, מדובר על מאות אלפי שקלים בחודש ואין שום אפשרות נוספת להוציא את העובדים לחל"ת על חשבוננו.

אייל הלוי: כדי להחזיר אותם לעבודה לקח לנו חודשים למצוא - - -

אפרת רייטן: מה ההצעה?

אייל הלוי: לתת פיצוי לפי המודל הקודם, על פי ירידה בהכנסה באחוזים.

אייל הלוי: לתת החזר הוצאות קבועות או לעשות חל"ת גמיש – לשלם למעסיקים שאצלם ירדה ההכנסה - - -

אפרת רייטן: כדי לשמר את העובדים.

אפרת רייטן: בסדר, תודה רבה.

אפרת רייטן: אני רוצה לעבור למר אבי ניסנקורן, התאחדות המלונאות, נשיא, בבקשה.

אבי ניסנקורן: שלום לכולם, אני רוצה רגע לתאר את הבעיה בענף המלונאות.

אבי ניסנקורן: עד עכשיו הייתה בעיה קשה מאוד בכל הנוגע בתיירות הנכנסת, עכשיו יש לנו בעיה מאוד קשה גם עם תיירות פנים וגם עם תיירות נכנסת.

אבי ניסנקורן: בעצם, בחודש ינואר אנחנו בחודש של סגר בפועל או בצורת.

אבי ניסנקורן: אין לנו כמעט שום תיירות נכנסת ותיירות הפנים נפגעה קשות החודש, כולל ביטול כנסים.

אבי ניסנקורן: אמר קודמי שגם כנסים של משרד הבריאות בוטלו וזה מעמיס עומס שאנחנו רואים ברחבי הארץ, תפוסה של 10%–20% שבתי המלון לא יכולים לשרוד כך.

אבי ניסנקורן: התפוסה בשנה טובה עומדת על 70%.

אבי ניסנקורן: אנחנו בינואר וזה החודש הקשה ביותר.

אפרת רייטן: איך הנתונים שיש לכם לגבי דצמבר וינואר?

אבי ניסנקורן: דצמבר היה קשה אבל פחות קשה מינואר.

אפרת רייטן: אבל קשה ביחס לחודש המקביל בשנתיים הקודמות.

אבי ניסנקורן: בינואר הקודם היה סגר אז אי-אפשר להשוות לינואר בשנה שעברה.

אבי ניסנקורן: אם אני משווה לשנת 2019 – הירידה היא מעל 50% בממוצע, והירידה בתל-אביב, ירושלים ואילת מגיעה גם ל-70%.

אבי ניסנקורן: בתי המלון עומדים על תפוסת אפס באמצע השבוע, יש קצת תפוסה בסופי השבוע אבל פחות ממה שהיה בדצמבר.

אבי ניסנקורן: אנחנו אחרי שנתיים של משבר.

ועדת הכלכלה): אבי, טוב לראות אותך.

אבי ניסנקורן: גם אותך.

ועדת הכלכלה): נאמר בהודעה שבעולם התיירות הנכנסת הנושא הזה מטופל ושיש הסכמות.

ועדת הכלכלה): הסבר לנו את הפערים.

אבי ניסנקורן: לגבי תיירות נכנסת, אחרי שסגרו אותה, שחררו אותה בסוף נובמבר, אבל גם בזה היה כשלים שמקשים על העבודה.

אבי ניסנקורן: שתי דוגמאות: אין פתרון למחלימים.

אבי ניסנקורן: ישראלי מחלים יכול לנסוע לחו"ל, תייר מחלים לא יכול להגיע לארץ, פשוט לא פתרו את זה.

אבי ניסנקורן: מספר המחלימים בכל העולם גדל וזה מייצר חסם - - - מדובר בכשל מטורף של משרד הבריאות שיש לפתור.

אבי ניסנקורן: אומרים שמחלימים צריכים תעודות דיגיטליות, תבינו שיש תעודות דיגיטליות בארבע מדינות בלבד ברחבי העולם.

אבי ניסנקורן: אי-אפשר, מחלימים מארצות הבריות לא יכולים להיכנס, מחלימים מעשרות מדינות לא יכולים להיכנס.

אבי ניסנקורן: זה כשל מטורף ואי-אפשר לתכנן תיירות נכנסת כך.

אבי ניסנקורן: הדבר השני: צריך חיסון שלישי בהתראה של שישה חודשים.

אבי ניסנקורן: זה גם גורם לכשל שאי-אפשר לתכנון תיירות נכנסת חודשים קדימה.

אבי ניסנקורן: כרגע, בינואר אין כמעט תיירות נכנסת בפועל.

אבי ניסנקורן: צריך, קודם כל, לשחרר את נושא המחלימים בדחיפות ראשונה במעלה וכן לטפל בנושא של שישה חודשים.

אפרת רייטן: אוקיי.

אבי ניסנקורן: לגבי מענקים: היה מתווה מענקים עד סוף דצמבר.

אבי ניסנקורן: רק לסבר את האוזן: המתווה עדיין לא שוחרר - - -, לא שולם עדיין שקל לבתי המלון בגין יולי – דצמבר 2021.

אבי ניסנקורן: שלא לדבר על זה שלרבעון הראשון אין עדיין מתווה.

אבי ניסנקורן: זאת אומרת שמהבחינה התזרימית בתי המלון לא קיבלו שקל בחודשים שציינתי.

אבי ניסנקורן: אני מלא הערכה לשר התיירות על הפעילות שלו ואני מקווה שהמתווה יצא השבוע.

אפרת רייטן: נשמע התייחסות קצרה שלה האוצר לנושא הזה.

הראל שליסל: הראל שליסל, רכז כלכלה ותיירות, לגבי תיירות זה באמת אחד הענפים היחידים שקיבלו סיוע ייחודי.

אפרת רייטן: אבל הוא אומר שלא קיבלו.

הראל שליסל: אסביר רגע מהתחלה ועד הסוף ואגיע גם לטענה זו.

הראל שליסל: זה באמת אחד הענפים שקיבלו סיוע ייחודי, גם בעולם ולא רק בישראל.

הראל שליסל: באמת רואים שהירידות הן הרבה יותר משמעותיות מיתר הסקטורים.

הראל שליסל: לגבי מה שאמר יושב-ראש ועדת הכלכלה: איננו אומרים שהכול טוב, אנחנו אומרים - - -

ועדת הכלכלה): זו הייתה עמדת הפתיחה, זה הולך ומשתפר.

ועדת הכלכלה): עכשיו אתם אומרים שתעזרו למי שייפגע, רק שלא אמרתם מתי.

ועדת הכלכלה): נשארו רק השאלות: "מתי וכמה" ואז הדיון ייגמר.

הראל שליסל: אנחנו נבחן ונראה מה קורה אבל לגבי התיירות צריך להגיד שהירידות מובהקות ולכן הממשלה אישרה לפני כחודש סיוע ייחודי.

הראל שליסל: הסיוע הייחודי הזה כלל מורי-דרך, מלונות ומארגני תיירות נכנסת.

הראל שליסל: וכדי שהסיוע הזה יצא לפועל צריכים לשחרר את נוהלי התמיכה במארגני התיירות הנכנסת וגם של המלונות.

הראל שליסל: משרד התיירות עובד על זה ביחד איתנו, אפשר אולי לשמוע את ההתייחסות שלהם.

הראל שליסל: זה אמור לקרות גם בקרוב - - -

אפרת רייטן: בימים הקרובים?

אפרת רייטן: יושבים פה מורי הדרך שצמאים לכסף הזה שלא מגיע אליהם.

אביר קארה: למורי הדרך יש פתרון, שר התיירות נתן פתרון ומבטיח עבודה לכל - - -

אפרת רייטן: מיד נשמע את מורי הדרך, לא בטוח שהם מסכימים איתך.

ועדת הכלכלה): ומה אם התיירות היוצאת, מה עם מאות הגופים שעסקו והביאו מיסים למדינה בתיירות היוצאת, מה איתם?

אביר קארה: ומה עם כל החנויות שעוסקות בתיירות, ונהגי ההסעות שעוסקים בתיירות.

אביר קארה: תיירות זה לא - - -

ועדת הכלכלה): אני מסכים להוסיף את השאלה שלך.

אביר קארה: תיירות זה לא - - -

ועדת הכלכלה): מה עם התיירות היוצאת, אתה יכול לענות לי?

אביר קארה: ולמה לא כולם תחת משרד התיירות?

אביר קארה: אמרת שאין להם אבא ואמא - - -

אפרת רייטן: אבי, אתה רוצה לומר עוד משהו?

אבי ניסנקורן: אנחנו נמצאים לפני גל פיטורים מסיבי בענף התיירות.

ועדת הכלכלה): ומי המפוטרים?

ועדת הכלכלה): החלשים ביותר שמרוויחים 5,000 שקלים, אלו הנפגעים.

אבי ניסנקורן: נכון, זו הבעיה הכי קשה.

אבי ניסנקורן: אם לא יהיה הסדר עכשיו גל הפיטורים יצא לדרכו.

אפרת רייטן: חברת הכנסת שפק רוצה לשאול שאלה.

נירה שפק: שלום אבי, יש תוכנית של משרד הכלכלה על מענקים למלונות במקרה של מעל 40% פגיעה.

נירה שפק: התוכנית כבר קיימת.

נירה שפק: אני רוצה לשמוע גם על הטוב.

נירה שפק: ספר לי מה - - -

אבי ניסנקורן: התוכנית שהזכרת מדברת דמי קיום למלונות שנפגעו.

אבי ניסנקורן: התוכנית עדיין לא פורסמה למרות שכבר הייתה אמורה להתחיל בתחילת ינואר.

אבי ניסנקורן: דמי הקיום לא אושרו רטרואקטיבית כי לא התחיל קורס.

אבי ניסנקורן: זה נפתח רק עבור 600 תלמידים בזמן שיש 20,000 עובדים בענף.

אבי ניסנקורן: הענף נמצא בקריסה, אי-אפשר לדבר על פרוצדורה ורגולציה כשיש צורך לעבוד בצורה מיידית.

אבי ניסנקורן: אנחנו באמצע ינואר ולא קיבלנו את דמי הקיום שהיו צריכים לשלם בתחילת החודש וכן המענקים של יולי–דצמבר שעוד לא שולמו, בארנונה אין הנחה והתפוסה היא נמוכה מאוד.

ועדת הכלכלה): ידענו לתת לכל בית 750 שקלים תוך שלושה ימים בממשלה הקודמת.

ועדת הכלכלה): זו הייתה טעות, היינו צריכים לתת למי שאין, אבל נתנו לכל בית תוך שלושה ימים ועכשיו אנחנו לא יודעים לתת את מה שהובטח לפני כמה חודשים.

ועדת הכלכלה): מהירות התגובה היא גם מבחן של הממשלה - - -

אלינה ברדץ' יאלוב: מיכאל, הוא מנסה לענות כבר שלוש פעמים אבל לא שמעתי תשובה.

נירה שפק: אפרת, שווה גם להגיד לאבי, נורא רציתי לעזור וחיפשתי להוציא את המשפחה למלון אבל גיליתי שאני צריכה למכור כליה.

נירה שפק: במצבי חרום אולי שווה שענף המלונאות ינשום ויחשוב אם המחירים שנדרשו מביאים אותנו לכדי פתרון.

אפרת רייטן: מאה אחוז.

אבי ניסנקורן: - - -

אביר קארה: לא הבנתי מה היא אמרה.

אפרת רייטן: היא דיברה על מחירי המלונות.

אביר קארה: המחיר מוכתב על פי היצע וביקוש.

אפרת רייטן: - - -

אביר קארה: בואו נעשה פיקוח על בתי מלון.

נירה שפק: אביר, אי-אפשר להגיד מצד אחד "היצע וביקוש" ומצד שני - - -

אביר קארה: יש עכשיו אנשים שאן להם מה לאכול, יש פה בית מלון בירושלים שאין לו מה לאכול.

אביר קארה: אם הוא ייקח מחיר גבוה יותר זה מה ש- - - באמת.

אפרת רייטן: אני חושבת שהנקודה הזאת מוצתה, תודה רבה.

אביר קארה: בחיים אני לא מצליח להבין אותך, נירה, בחיים.

אפרת רייטן: אני מבקשת לשמוע את המשך ההתייחסות של משרד האוצר כפי שמקודם שליסל - - -

רון כץ: צריך לשמוע את משרד התיירות בנושא.

אפרת רייטן: כרגע אני יושבת בכיסא הזה אז אני קובעת מה הולך להיות, תודה רבה.

הראל שליסל: אושר מתווה הסיוע הזה לפני כחודש, הוא פועל באמת - - - שהם יראו את הסיוע ברגע שמשרד התיירות יפרסם את הנהלים.

הראל שליסל: אני אומר לכם שזה אמור לקרות בקרוב.

אפרת רייטן: יש עם זה בעיות?

הראל שליסל: מתקיים שיח מול המלונות לגבי כל מיני שינויים.

הראל שליסל: אחד הנושאים שעסקנו בו הרבה הוא הרצון שלנו לייצר דיפרנציאציה.

הראל שליסל: צריך להגיד שמחירי המלונות עלו מאז 2019 ב-20%, זה דרמטי.

הראל שליסל: אנחנו רוצים לתת למלונות שקשה להם ואין להם ולא לתת סיוע למלונות שלא צריכים כפי שהיה בעבר.

הראל שליסל: בנושא הזה היו לנו כבר ויכוחים מול ההתאחדות שבהתחלה לא קיבלו את העמדה הזאת, צריך להגיד את זה, בסוף התקבלה החלטה לייצר דיפרנציאליות ועדיין אנחנו מנסים - - -

ועדת הכלכלה): דיפרנציאליות זה שם המשחק גם בכל מה שקשור בהפקת לקחים מהפעם הקודמת גם מול עסקים, לא לקבוע 40% ומתחת כולם מתים.

ועדת הכלכלה): לא שמעתי תשובה לגבי התיירות היוצאת, אני לא יודע אם זה בכוונה.

הראל שליסל: לא, אתם שואלים שאלות וזה תפקידכם, אני מנסה לענות על פי סדר.

הראל שליסל: לגבי המלונות הדיפרנציאליות חשובה, לא ייתכן שישראלים הולכים למלונות ומשלמים מחירים גבוהים ובמקביל המדינה תסייע לאותם המלונות במיליוני שקלים.

הראל שליסל: מהצד השני, יש לא מעט מלונות שחווים ירידה משמעותית בתפוסה - - -

אפרת רייטן: אתם יודעים לזהות את המלונות האלו?

הראל שליסל: אנחנו לא עוברים על זה בצורה שמית - - -

אביר קארה: לפי ערים אנחנו יכולים לדעת.

הראל שליסל: אנחנו עובדים בצורה של קריטריונים.

הראל שליסל: יש נוהל תמיכה שאם אתה עומד בתנאי הסף שלו אז אתה יכול לקבל את הסיוע.

אפרת רייטן: מה לגבי שאלת יושב-ראש ועדת הכלכלה לגבי התיירות היוצאת?

הראל שליסל: מבחינה משפטית לא ניתן להכניס את הנושא תחת הקטגוריה של "סיוע לענף התיירות".

הראל שליסל: מדובר בתחום חשוב כמו הרבה עסקים אחרים שנפגעים.

הראל שליסל: אנחנו מבינים שיש שם מציאות לא פשוטה ואנחנו יושבים איתם.

אפרת רייטן: אתם יודעים בכמה הם נפגעו כבר?

הראל שליסל: אין לנו נתונים ברמת העסק.

אפרת רייטן: מתקיים דיאלוג?

הראל שליסל: כל הזמן יש דיאלוג.

הראל שליסל: אנחנו יושבים גם עם ענף התרבות שגם שם יש פגיעה משמעותית.

הראל שליסל: גם בתחום של תרבות אנחנו ננסה לראות - - -

אפרת רייטן: ענף התרבות, חלקו למשל, אנחנו מדברים על הרווחיות הגדולה שהייתה בשנת 2021, אני חושבת שיש ענפים שלא היו שם.

אפרת רייטן: אתן לדוגמה את תחום התרבות לילדים שלא היה שם תו ירוק ולא היו שם חיסונים וזאת נקודה שצריך לשים עליה את הדעת.

אפרת רייטן: אני חובת שהם הראשונים.

אפרת רייטן: חבר הכנסת אבו שחאדה, בבקשה.

סמי אבו שחאדה: תודה רבה לך ותודה עבור קיום הדיון.

סמי אבו שחאדה: יש לי שתי שאלות:

סמי אבו שחאדה: אנחנו התחלנו לעסוק בענף התיירות, דיברנו על מדריכי הטיולים והמלונות.

סמי אבו שחאדה: כל החלק התומך של המערך הזה כגון אוטובוסים וכלכלת שירותים אחרת שחיה רק מזה, אני רוצה לשמוע מה התייחסות המשרד לדבר.

סמי אבו שחאדה: שאלה נוספת שדנו בה ולא קיבלנו תשובה: מה אשם מי שפתח עסק בתחילת 2020.

סמי אבו שחאדה: איפה הוא פשע בכך שמשרד האוצר ימשיך להתעלם ממנו במשך שנתיים?

הראל שליסל: לגבי עסקים שנפתחו ב-2020, עבור ינואר-פברואר הם קיבלו הוצאות קבועות.

הראל שליסל: כל מי שנפתח ב-2020 קיבל גם החזרי ארנונה, זה דבר אחד.

הראל שליסל: דבר שני - - -

סמי אבו שחאדה: רגע, זה חדש - - -

הראל שליסל: זה לא חדש.

אפרת רייטן: הוא אומר שכך זה היה ב-2020.

סמי אבו שחאדה: עסק חדש שנפתח בתחילת הקורונה, ב-2020, קיבל, לא היו לו דוחות של 2018.

הראל שליסל: הוא קיבל על בסיס הצהרה.

הראל שליסל: זה מסלול מיוחד לגבי עסקים שנפתחו בתאריכים שציינת.

הראל שליסל: הוא קיבל הוצאות קבועות ינואר-פברואר וארנונה גם בהמשך השנה.

גל ברנס: אני גל ברנס מאגף התקציבים.

גל ברנס: אני חושב שאישרנו את זה בכנסת לפני יותר משנה עסקים שנפתחו החל מינואר-פברואר קיבלו גם הוצאות קבועות וגם ארנונה על בסיס הזכאות להוצאות קבועות.

גל ברנס: עסקים שנפתחו ממרץ דרך מנגנון שעדיין פועל בסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים במשרד הכלכלה קיבלו החזר ארנונה.

אביר קארה: עכשיו אנחנו מבצעים תיקון כי חלק מהעסקים שנפתחו ב-2019 והתחילו את המחזור שלהם רק ב-2020 לא היו זכאים לקבל.

אביר קארה: אנחנו עושים תיקון בנושא כבר בשבוע הבא, אני מקווה שזה יגיע והרבה עסקים שלא היו זכאים בתקופה האמורה ייכנסו תחת המעטפת הזאת.

אביר קארה: השאלה שלך, חבר הכנסת אבו-שחדה, צודקת, כי יש הרבה מאוד עסקים חדשים שבאמת לא קיבלו.

אביר קארה: אני מקווה שתוך שבועיים זה ייגמר.

נירה שפק: צריך לעדכן אותם כי אצלי יש לפחות 12 פניות כאלה של תשובות שליליות.

אביר קארה: אם מדובר בעסקים חדשים אז הם הולכים לקבל עכשיו, אנחנו מתקנים תקנה - - -

סמי אבו שחאדה: אני רוצה להבין - - -

ועדת הכלכלה): רגע, לא קיבלתי תשובה לגבי תיירות יוצאת, זה בכוונה הדבר הזה?

הראל שליסל: אמרתי שאי-אפשר להכניס את התיירות היוצאת תחת הענפים שבסיוע משרד התיירות, הם לא מכניסים תיירים לישראל.

הראל שליסל: גם המלונות וגם מורי הדרך.

ועדת הכלכלה): הקדוש ברוך הוא החליט שאם מכניסים תיירים - - -

אביר קארה: מיכאל, הם לא נחשבים תחת משרד התיירות בכלל.

ועדת הכלכלה): אבל הוא האוצר.

אביר קארה: והוא אומר שהוא לא יודע איך לסווג אותם.

ועדת הכלכלה): הקדוש ברוך הוא החליט שאם אתה מכניס תיירים אתה שייך לקבוצה מובחנת, אם אתה מוציא תיירים לעולם ומשלם מיסים למדינה – אי-אפשר.

הראל שליסל: זה לא עניין של מיסים למדינה.

הראל שליסל: הממשלה שלנו אומרת ( זה גם בשאר העולם) שיש ערך אינהרנטי להבאת תיירים לישראל, יש בזה תועלת.

הראל שליסל: אני לא רוצה לפתוח את הדיון הזה כרגע.

הראל שליסל: תיירות יוצאת לא עושה את הדברה הזה, היא מוציאה ישראלים ולא מכניסה תיירים לישראל ולכן לא נכנסת תחת ההגדרה.

ועדת הכלכלה): אבל היא מכניסה כסף.

הראל שליסל: אבל הרבה עסקים מכניסים כסף.

ועדת הכלכלה): איזה משרד ממשלתי מטפל בזה?

ועדת הכלכלה): נניח שאתה לא יכול להגדיר אותם כתחום נפרד, רק שאדע עם מי לדבר.

אביר קארה: אבל זה אצלך בוועדה, בוא נדאג שכל מי שתיירות נסווג אותם ונכניס אותם תחת משרד התיירות.

ועדת הכלכלה): אני מחפש מישהו שיגיד שהוא האבא של התיירות היוצאת, אימא זה גם טוב.

אלינה ברדץ' יאלוב: ומי אבא של מעצבת ציפורניים?

אביר קארה: משרד הכלכלה, הרשות לעסקים קטנים ובינוניים.

אפרת רייטן: אפשר להתקדם?

אביר קארה: פה חשוב שהסיווג יהיה תחת תיירות, זה לא סתם נאמר, אם משרד האוצר רוצה לתת כלי לפי דיפרנציאליות של אנשים והם לא נמצאים תחת תיירות אלא תחת כלכלה אז הוא לא נותן להם מענה.

ועדת הכלכלה): אז תביא הצעת חוק שמשרד התיירות יהיה אחראי על תיירות יוצאת.

אפרת רייטן: בואו נשמע את משרד התיירות.

אפרת רייטן: קרן גולדמן, מנהלת פיתוח והכשרה מקצועיות, את יכולה להתייחס לדברים שנאמרו כאן?

קרן גולדמן: שלום, לשם כך אצטרך לבקש את ההתייחסות של השר שלנו.

אפרת רייטן: את מכירה את הנושא?

קרן גולדמן: לא, פחות, אני חושבת שבשביל זה צריך להגיע לדרגים גבוהים יותר.

קרן גולדמן: אני רוצה להתייחס למה שנאמר קודם על ידי אבי ניסנקורן על נוהל המלונאים.

קרן גולדמן: חשוב לציין שלבקשת התאחדות המלונות דחינו את פרסום הנוהל למלונאים כדי לענות על בקשה שלהם ששונה מהחלטת הממשלה, לפנים משורת הדין, ואמרנו להם לפני כן שזה יאריך את הטיפול בבקשתם.

קרן גולדמן: זה משהו שחשוב לי להבהיר.

אפרת רייטן: כן, רציתם לשאול עוד משהו?

רון כץ: רק ברמה של - - - מיכאל, בוועדה שלך אפשר לקבוע גם את התקנות.

ועדת הכלכלה): אני לא מבין אתכם - - -

רון כץ: כרגע זה באחריות משרד הכלכלה.

ועדת הכלכלה): ועדת הכלכלה יכולה לקבוע קביעה שכזו?

אביר קארה: הולכים להעביר את זה בתקנות, כן.

רון כץ: הדיון צריך להיות שם.

ועדת הכלכלה): תקנות זה משרדי הממשלה מביאים.

ועדת הכלכלה): יש עיקרון משפטי שנקרא: "חוקיות המינהל", זה אומר שלאזרח מותר הכול חוץ ממה שאסור לו ולממשלה אסור הכול חוץ ממה שמותר לה.

אביר קארה: הלוואי שזה היה מותר ככה לאזרחים.

ועדת הכלכלה): האם יש החלטת ממשלה שתיירות נכנסת זה ערך ותיירות יוצאת זה לא ערך?

ועדת הכלכלה): איפה זה כתוב?

ועדת הכלכלה): אמרת שזה נושא משפטי אז שתף אותנו.

ועדת הכלכלה): איפה השופט שאמר שתיירות יוצאת אינה ערך.

אפרת רייטן: הטענה ברורה והזעם ברור.

ועדת הכלכלה): אנחנו צריכים לדאוג למי שלא דואגים, לא למי שכבר דאגו לו.

ועדת הכלכלה): לחבר'ה האלה אין לובי, אין ארגונים, אין ארגון גג.

רון כץ: מה שקורה - - -

אלינה ברדץ' יאלוב: הנה, יש להם עכשיו.

אפרת רייטן: מיכאל, אני חושבת שאפשר להכניס את זה לרשימת הדברים שנבקש בסוף הדיון.

ועדת הכלכלה): הבעיה היא, חברת הכנסת רייטן, שביקשתי את זה לפני חצי שנה אבל לא ספרו אותי.

אפרת רייטן: אבל אז לא הייתה ועדת העבודה.

ועדת הכלכלה): אבל לא הייתה אפרת רייטן.

אפרת רייטן: בדיוק, אז חכה.

ועדת הכלכלה): אז עכשיו זה הולך להשתנות, האוצר, עכשיו אפרת רייטן - - -

אפרת רייטן: בדיוק, הכול הולך להשתנות.

אפרת רייטן: אני עוברת להתאחדות בעלי המלאכה והתעשייה.

אפרת רייטן: יוסי אלקובי, בבקשה.

יוסי אלקובי: תודה רבה, גבירתי.

יוסי אלקובי: חבר הכנסת ביטון, חלשת על הכול, התכוננתי בערב ולקחת לי את הכול.

יוסי אלקובי: אני רוצה שתיזמו מתווה של ימי בידוד לחולה קורונה בעסק הקטן.

יוסי אלקובי: אין לנו ימי מחלה.

יוסי אלקובי: אתמול הוצאתי מכתב למשרד האוצר והעליתי את העניין הזה שעסק קטן שהבוס עוזב ויושב בבידוד – לא רק שהוא לא מקבל ימי מחלה אלא שהעסק שלו כמעט מושבת.

יוסי אלקובי: יכול להיות שהוא מפעיל מכונת CNC, יכול להיות שהוא מטפל בעוד כהנה וכהנה – כל העסק שלו עומד.

יוסי אלקובי: העסקים הקטנים והבינוניים זה אומר עד 20 עובדים.

יוסי אלקובי: חברי, דוקטור תומר, אמר דבר יפה, שמתם לב שהעסקים הגדולים כבר התכוננו לבאות, יש להם את האשראי הדרוש.

יוסי אלקובי: לנו אין אשראי אפילו ליום אחד, כשעסק קטן נכנס לבנק ויורד במחזור בודקים את האשראי שלו.

יוסי אלקובי: אם המחזור יורד אז האשראי יורד באופן אוטומטי.

יוסי אלקובי: אין תשובות, אין מענה לדבר הזה, והדבר הזה הוא חמור.

יוסי אלקובי: כשאנחנו חולים במחלות אחרות אנחנו מגיעים לעבודה, אין לנו בעיה.

אפרת רייטן: בדיוק, על כך דיברנו קודם לכן, זה טוב שאתה חוזר על הדברים החשובים כי נצטרך לתת עליהם את הדעת.

יוסי אלקובי: דיווידנד זו מילה שאנחנו לא מכירים, אנחנו מכירים זאת רק מהבורסה.

יוסי אלקובי: אצלנו בקושי לוקחים את המשכורות.

אפרת רייטן: מה אתה מצפה שמשרד האוצר יעשה?

יוסי אלקובי: אני חושב שיש לייסד מתווה לעסקים הקטנים העסקים והבינוניים מחר בבוקר שאומר שאם נכנס בעל עסק קטן לבידוד הוא יקבל לא רק את השכר אלא גם את הדברים שהוא לא יכול לשלם.

אפרת רייטן: שמדינת ישראל תלאים באופן זמני את העסק ותשלם את כל הוצאותיו?

יוסי אלקובי: למה לא, שילמנו כל החיים מיסים, העשרנו את קופתה של מדינת ישראל, קמנו עם שחר לעבוד ואני חושב שהגיע הזמן שהמדינה תתמוך בנו כי אנחנו מנוע הצמיחה של מדינת ישראל, 614,000 עסקים קטנים ובינוניים שמעסקים 2.5 מיליון עובדים ונאנקים יום יום ומייצרים 58% מהתוצר הלאומי.

יוסי אלקובי: מגיע לנו, לא עושים לנו טובה, אנחנו משלמי המיסים האמיתיים.

יוסי אלקובי: תודה, גבירתי.

אפרת רייטן: תודה רבה לך.

ועדת הכלכלה): דיברתי מדם ליבך ובאמת – מילים כדורבנות.

ועדת הכלכלה): העסקים הקטנים והבינוניים מצריכים טיפול דיפרנציאלי ותגובה מהירה.

ועדת הכלכלה): אחת התופעות שמדאיגות אותי היא השימוש באשראי שהמדינה העמידה לעסקים.

ועדת הכלכלה): האם הם לוקחים הלוואות בפועל?

ועדת הכלכלה): האם הבנקים מחויבים על פי חוק לתת עדיפות להלוואות שמוענקות בערבויות מדינה ולא בתנאים של הבנק?

ועדת הכלכלה): האם יש בקרה?

ועדת הכלכלה): האם אנחנו יודעים כמה הלוואות לקחו בחודש האחרון?

ועדת הכלכלה): האם אנחנו יודעים כמה כסף מהערבויות הללו לא מנוצל?

ועדת הכלכלה): אני מפנה את השאלות לאוצר.

הראל שליסל: אני מציע שנציגי החשב הכללי יענו על זה.

אפרת רייטן: גל לנדאו מהחשב הכללי, בבקשה.

גל לנדו: הקרן היום פעילה ונותנת הלוואות.

גל לנדו: בימים האחרונים אנחנו רואים התעוררות של בקשות חדשות.

גל לנדו: מתחילת דצמבר, תחילת האומיקרון, לא היה גידול בכמות הבקשות.

גל לנדו: בימים האחרונים אנחנו רואים גידול ואני מניח שבימים הקרובים נתחיל לראות כמה הלוואות מאושרות בקרן.

גל לנדו: אין היום חוק או התייחסות לכך שהבנקים מחויבים - - -.

גל לנדו: המדינה העמידה לרשותם כלי של הלוואות בערבות מדינה, הכלי קיים במסלול הכללי ובמסלול המיוחד לעסקים בסיכון מוגבר.

גל לנדו: ניתן להגיש בקשה להלוואה והבנקים הם אלו שמחליטים לאשר או לא לאשר את ההלוואות.

גל לנדו: בימים אלו אנחנו מנסים להבין האם יש משהו שמונע מעסקים לפנות לקרן.

גל לנדו: ערכנו שיחות עם הבנקים, אין כרגע חסם.

גל לנדו: ההגשה היא מהירה וחינמית דרך אתר האינטרנט שלנו ומגיעה ישירות לבנקים.

גל לנדו: הקרן פתוחה לעסקים.

נירה שפק: שאלת הדיוט: איך זה מתנהל?

גל לנדו: ההלוואות ניתנות על ידי הבנקים ומכספם של הבנקים.

גל לנדו: המדינה העמידה ערבות לבנקים - - -

רון כץ: אז זו החלטה של הבנקים אם לתת את ההלוואה או לא.

נירה שפק: כן, הוא אמר זאת.

ועדת הכלכלה): מה מונע מכם להוריד הוראה דרך בנק ישראל שכשעסק מגיע לבנק יגישו לו קודם כל את האופציה להלוואה בערבות מדינה?

ועדת הכלכלה): שיהיה ניצול של ההטבה.

גל לנדו: אני מאמין שיש להפנות את השאלה לבנק ישראל.

נירה שפק: אני חושבת שזה אחד החסמים.

נירה שפק: עסקים שמוגדרים כעסקים בסיכון - - - הגענו למצב שיש כסף שהמדינה נותנת, לא אנחנו מחליטים, והוא לא עובר לעסקים.

נירה שפק: המנגנון לא ברור.

אפרת רייטן: יש נתונים לגבי מספר העסקים שהגישו בקשות ונדחו?

נירה שפק: ומה המשך שלוקח, זה מאוד חשוב.

אפרת רייטן: יש לך נתונים כאלה?

גל לנדו: ודאי.

אפרת רייטן: כמה בסך הכול הוגשו, במספר מוחלט?

גל לנדו: מתחילת פעילות הקרן?

אפרת רייטן: מה-15 בדצמבר, ממתי שהתחיל הגל.

גל לנדו: הוגשו 500 בקשות.

אפרת רייטן: וכמה זמן לוקח למענה?

גל לנדו: שבועיים–שלושה, זה תלוי גם בשיתוף הפעולה של העסק, הוא צריך להגיש לפעמים גם מסמכים - - -

אפרת רייטן: כמה מתוך ה-500 נתקבלו?

גל לנדו: אנסה לאתר את הנתון עד סוף הישיבה.

גל לנדו: שי ברמן מאיגוד המסעדות והברים, בבקשה.

שי ברמן: שלום, תודה ליושבי-ראש.

שי ברמן: אתייחס רגע לדיון לגבי הלוואות בערבות מדינה.

שי ברמן: משרד האוצר ואגף התקציבים הוציא נוהל לפריסה ארוכה יותר של הלוואות בערבות מדינה שניתנו עם תחילת המשבר.

שי ברמן: בפועל הבנקים לא מכירים בדבר הזה - - -

אפרת רייטן: זו בעיה גדולה, זה חלק מהדברים שאמרנו שאנחנו יודעים שמשרד האוצר נתן לזה אישור.

שי ברמן: משרד האוצר נתן לזה אישור.

אפרת רייטן: והבנקים לא?

אביר קארה: הבנקים לא מאשרים.

רון כץ: החוצפה של הבנקים.

שי ברמן: יכול להיות ששליסל שם, הוא ודאי מכיר את זה.

שי ברמן: זה משהו שצריך להתייחס אליו.

שי ברמן: בענף שאני מייצג לא מקבלים כרגע פריסה יותר ארוכה.

שי ברמן: זה היה אמור להיות על פני חמש שנים ולהאריך עד עשר שנים, איננו מקבלים זאת בפועל.

שי ברמן: אני רוצה לסקור את המצב היום במסעדות.

שי ברמן: ביקשתם לשים אצבע על זמן מדויק, אנחנו רואים שזה התחיל בסוף דצמבר והתגבר מאוד בימים הראשונים של ינואר.

אפרת רייטן: ועד לרגע זה.

אפרת רייטן: מה אתה רואה?

אפרת רייטן: כשאני מסתובבת במרכז, שם אני גרה, לי זה נראה על פניו שהמסעדות מלאות.

אפרת רייטן: אני רואה גם כמויות של שליחים שמגיעים למשרדים השונים.

אפרת רייטן: נראה שיש הרבה עבודה סביב הענף.

שי ברמן: לצערי את טועה.

שי ברמן: התפוסה במשרדים ירדה באופן דרסטי וזה פוגע בעבודה שלנו.

שי ברמן: התפיסה של להסתכל על תל אביב כאינדיקציה ועל אותן 10–15 מסעדות טרנדיות שאולי אצלן יש כבר עבודה ולהשליך מזה על ענף שלם – היא מנותקת מהמציאות.

שי ברמן: הירידה במסעדות היא דרסטית, יש ירידה של מעל 50% בעבודה.

אפרת רייטן: בתחילת דבריי דיברתי על חשיבות המיקום הגיאוגרפי של הענפים השונים, אולי באמת בעניין של המסעדנות.

אפרת רייטן: יש נתונים שאתה יכול להעביר אלינו שעל פיהם נראה שוני מהותי בין גודל העסק ומיקומו לבין הרווחיות?

שי ברמן: יש נתונים אבל אנחנו רואים את הירידה גם בתל-אביב.

שי ברמן: הסיטואציה של מסעדות מלאות זה משהו שאנחנו לא מכירים.

שי ברמן: יש כמה מסעדות שעובדות ואנחנו שמחים על זה.

שי ברמן: יש הרבה מסעדות שלא מצליחות לתפעל את העסק בגלל ימי הבידוד והירידה בעבודה במסעדות היא גם במסעדות החזקות בעיר.

שי ברמן: הסיבות לכך הן ירידה במוטיבציה של הלקוחות להגיע למסעדות, הסיבה השנייה היא היעדר כוח האדם בגלל עניין הבידודים.

שי ברמן: הבעיה הגדולה ביותר היא שנכון לכל רגע במהלך חודש ינואר היו מעל 15,000 עובדים של תעשיית המסעדות שהוגדרו כמאומתים, מבודדים מאומתים.

שי ברמן: אמר את זה קודם נשיא התאחדות התעשיינים, כל העובדים הללו שהמדינה מחייבת אותם לשבת שבעה ימים בבידוד ועד לפני שבוע עשרה ימים בבידוד, לא אנחנו מחליטים אלא המדינה.

שי ברמן: אנחנו צריכים לשאת בשכרם מהשקל הראשון עד האחרון.

שי ברמן: אנחנו צריכים לפדות את כל ימי המחלה שלהם בבת-אחת.

אפרת רייטן: נקודה מאוד בהירה.

שי ברמן: הדיון על ימי בידוד לעצמאיים הוא חשוב אבל מה שאנחנו חוששים ממנו הכי הרבה זה איך אנחנו משלמים משכורות לעובדים שלנו.

אפרת רייטן: הנקודה ברורה.

שי ברמן: משפט לסיום: העסקים שלנו הם עסקים תזרימיים - - -

אפרת רייטן: שי, זה ברור.

אפרת רייטן: נועה, את רוצה להגיב על מספר ימי הבידוד לפי המתווה החדש ולמה אין הלימה - - -

רון תומר: אני מעדכן שהגשנו עתירה לבג"ץ שלפיה יש הליך לא חוקי בכינוי "חולים" גם למאומתים.

רון תומר: אני מקווה שהממשלה תוביל ולא תחכה לבית המשפט שיחליט בשבילה.

אפרת רייטן: נועה, את רוצה לומר משהו על הרעיון שעומד מאחורי מתווה ימי הבידוד?

נועה שוקרון: למיטב הבנתי, הטענה שהועלתה על ידי המסעדנים נוגעת לימי המחלה.

נועה שוקרון: בלשון התזכיר שיעלה לוועדת העבודה אין כרגע התייחסות למצב שבו העצמאי הוא מאומת אלא רק כאשר הוא מבודד.

נועה שוקרון: זה נושא סבוך מאותם ההיבטים שהצגת, בהקשרים של האם יש פה מחלה, האם האומיקרון שונה מנגיפים אחרים, ומה הם המאפיינים הייחודיים של הגל הנוכחי.

נועה שוקרון: הודענו כבר שאנחנו עושים את כל הבחינות - - -

אפרת רייטן: אני חושבת שכדאי שתזדרזו כי היום זה עולה לקריאה ראשונה.

אפרת רייטן: טלי פרידמן, ועד סוחרי השווקים, בבקשה.

טלי פרידמן: שלום לכולם.

אפרת רייטן: מה שלומך?

טלי פרידמן: בימים אלו די קשוח אצלנו.

טלי פרידמן: אני יכולה להגיד שביחס לסגרים האחרונים השווקים עובדים ופעילים אבל במתכונת מצומצמת.

טלי פרידמן: היום ט"ו בשבט ונכון לעכשיו השווקים כמעט ריקים לחלוטין.

טלי פרידמן: שווקים זה לא רק פטרוזיליה ונענע אז אני מרשה לעצמי לדבר גם בשם העסקים האחרים.

טלי פרידמן: כרגע צעדתי למקום העסק שלי בדיוק כש - - - ואם הייתי יכולה לצלם הייתי מראה לכם מקומות ריקים לחלוטין.

טלי פרידמן: המסעדות, בתי הקפה, חנויות התכשיטים, חנויות הבגדים.

טלי פרידמן: אין אנשים ברחובות כרגע.

טלי פרידמן: יתרה מזאת, אנחנו מתמודדים עם חולי שלנו עצמנו או של העובדים שלנו ולכן הרבה מהעסקים לא פותחים כי אין מי שיפעיל את העסקים.

טלי פרידמן: יש עסקים בשווקים שהם נתמכי תיירות והם ריקים ושוממים.

אפרת רייטן: למה את מצפה מהממשלה וממשרד האוצר?

טלי פרידמן: אנחנו מצפים למובן מאליו, לדחיות של כל התשלומים הקבועים, דחייה של הביטוח הלאומי עד אפריל, תזרים המזומנים של כולנו הולך ומצטמצם ואין לנו חמצן כרגע.

טלי פרידמן: כמו ששמעתם היטב, הבנקים לא מתחשבים בנו.

טלי פרידמן: גם אני כבעלת עסק ניגשתי אתמול לסניף הבנק שלי שזכה להנאה ממני בעשור האחרון יפה מאוד ולהגיד שאני נתמכת תיירות.

טלי פרידמן: התשובה שלהם הייתה שאין להם איך לעזור לנו.

נירה שפק: יש כל-כך הרבה מקרים כאלו שזה פשוט לא ייאמן.

אפרת רייטן: כן, מסורבים, זו נקודה שצריך לטפל בה.

אפרת רייטן: אין לי ספק שנציגי משרד האוצר נמצאים בממשק יום-יומי עם בנק ישראל.

ועדת הכלכלה): בנק ישראל צריך לאכוף את זה.

אפרת רייטן: אין מה לדבר.

ועדת הכלכלה): בנק ישראל צריך להטיל הוראות מיוחדות עכשיו.

טלי פרידמן: רק אסיים: התשלומים הקבועים – ארנונה, מקדמות וכולי – כל דבר שבו המדינה יכולה לסייע ולהכניס את ידה לכיסיה העמוקים - - -

אפרת רייטן: בדחיית התשלומים.

רון תומר: רק רציתי להוסיף שגם הטיימינג חשוב.

אפרת רייטן: ברור, אין שינה בימים הקרובים.

אלינה ברדץ' יאלוב: זו הייתה השאלה שלי, כמה זמן אתם צריכים כדי לדון בסוגיות שהועלו.

אלינה ברדץ' יאלוב: בעוד שלושה חודשים זה יהיה פחות רלוונטי.

הראל שליסל: כל סוגיה מחייבת ישיבה עם כל מיני גופים.

הראל שליסל: אנחנו נעשה את המקסימום.

הראל שליסל: המטרה שלנו היא להקל איפה שאפשר.

אפרת רייטן: חבר הכנסת מקלב, בבקשה.

אורי מקלב: אני מודה לכם על קיום הדיון המשותף.

אורי מקלב: זה לא דבר מובן מאליו שנציגות קואליציה מעל ה את הדברים כמות שהם וגם בגלל שאתם שומעים את הציבור.

אורי מקלב: אולי זה יישמע כביקורת אבל אני חושב שגם שבסך הכול גם אני כאופוזיציה רוצה להביא לתכלית.

אורי מקלב: יש דבר אחד שמעיק עלי, יש סיפור על אדם שישב באצטדיון עם כובע והפריע לאנשים לראות.

אורי מקלב: כל פעם כשביקשו ממנו להוריד הוא התעקש ואמר "פרינציפ".

אורי מקלב: בסופו של דבר מישהו העיף לו את הכובע וראה קרחת אז הוא אמר: "זה לא פרינציפ, זו קרחת".

אורי מקלב: בתקציב המדינה אין תקציב לתמיכה רחבה במקרים כמו שהועלו פה.

אורי מקלב: לא לקחו בחשבון שתהיה עוד מגיפה ותהיינה עוד הגבלות.

אפרת רייטן: למה אתה חושב כך?

אורי מקלב: מכיוון שראינו את התקציב.

אפרת רייטן: אני חושבת שזה עניין של מתווים ומדיניות ופחות העניין התקציבי.

אורי מקלב: דרושה אמירה תקציבית כדי לשנות את התמהיל אחרת נשמע שוב ושוב הסברים שאנחנו לא יכולים ולא מגיע.

אורי מקלב: אחרי זה נראה איזה מתווה.

אורי מקלב: נכון שאם אנחנו מסתכלים על נתונים כלליים אפשר להגיד שהמשוואה השתנתה.

אורי מקלב: יש עסקים שהורחבו והצליחו להשתקם.

אורי מקלב: אז כשמדינה רוצה היא אומרת שבסך הכול יש יותר, אבל זה הכול טוב אם זה מקרה ואם לא היינו יודעים שענפים שלמים רוקנו מתוכן.

אורי מקלב: יושב-ראש ועדת הכלכלה מנה את ההסעדה והמלונות, לכל ענף כזה יש הרבה ענפים תומכים.

אורי מקלב: יש עסקים שאולי יש דומים להם שהצליחו לשרוד אבל יש כאלו שלא.

אורי מקלב: אנחנו חייבים לעבור להסתכלות פרטנית –לפי אזור, לפי עסק, לפי מקרה– דברים קטנים שאנחנו חייבים לעזור בהם.

אורי מקלב: בדיון שהיה בוועדת הכלכלה לפני כשבועיים–שלושה דיברנו על רפורמה כללית בדואר.

אורי מקלב: יצא שם שאם אנחנו מאפשרים לדואר להדפיס אז יכול להיות שבתי הדפוס ייפגעו.

אורי מקלב: אמר היושב-ראש בצדק שהעובדים הללו, לא חייב שהם ייפגעו, הם יכולים לעבור מקום.

אורי מקלב: קורה במשק שיש תנודות.

אורי מקלב: אנחנו מדברים על משהו רחב יותר שלא רואים את פתרונו באופק.

אורי מקלב: כמו שאמרת עם הבנקים ואחרים – אנחנו מדברים על ענפים שהזניחו אותם.

אורי מקלב: אם בא אדם לבנק מסתכלים עליו כאילו הוא כבר לא במשחק.

אורי מקלב: הוא לא יקבל אשראי ולא דברים אחרים.

אורי מקלב: כאן בדיוק התפקיד שלנו, אחרי שנתיים אנחנו חייבים למסד את נושא הנספחים.

אפרת רייטן: כמו בבריאות, כך גם בכלכלה, צריך לעשות איגום של כל הגורמים הרלוונטיים וליצור מסגרת שבה נותנים מענה לחסמים.

אפרת רייטן: שווה שכבר הקבוצה תשב כי אולי אנחנו עם הגל הבא, חלילה.

אפרת רייטן: חבר הכנסת מקלב, תודה רבה לך.

אפרת רייטן: נעבור קצת לתחומים אחרים, נשמע את ריקי בליך מאיגוד שח"ם – איגוד שחקני המסך.

אפרת רייטן: ריקי, בבקשה.

ריקי בליך: שלום ליושבי-ראש.

אפרת רייטן: מה קורה בעולם התרבות?

ריקי בליך: המצב קשה מאוד בעולם התרבות.

ריקי בליך: בדיוק סיימתי שיחת טלפון עם בחורה בשם דורית שהיו לה 20 הצגות החודש.

ריקי בליך: 19 מתוך ה-20 בוטלו.

ריקי בליך: אני מדברת היום לא בשם הפנים המוכרות כשחקנית.

אפרת רייטן: את צודקת.

ריקי בליך: אני מדברת על שחקנים שעושים עבודות בשטח, שמציגים בהצגות שהילדים שלכם צופים בהם.

ריקי בליך: אנחנו בוכים כבר שנתיים שהילדים רק מול הזום ומצד שני סל התרבות לא מקבל כבר שנתיים החרגה כדי לאפשר להופיע בפני בתי ספר.

ריקי בליך: שחקנים הפכו את ההצגה שלהם להצגה בתוך כיתה והם סוחבים את התפאורה במזוודות, כל זה כדי לקושש 300–400 שקלים.

ריקי בליך: אני מדברת על "האנשים הקטנים".

ריקי בליך: לדורית יש ארבעה ילדים בבית, ביומן היו רשומות לה 20 הצגות ו-19 בוטלו.

ריקי בליך: יש משהו פחות טראגי בלדעת מראש שהמסעדה שלך סגורה, אבל לחשוב שיש 20 הצגות ואז להבין שיש רק אחת, זה מצב שקשה לקבל - - -

אפרת רייטן: מדברים על כך ששנת 2021 הייתה רווחית, זה כך גם בענף שלכם?

ריקי בליך: מדברים על זה, אני לא יודעת - - -

ועדת הכלכלה): זה לגופים הגדולים.

אפרת רייטן: נורא חשוב לדעת את זה.

ועדת הכלכלה): זה לא לקטנים, הממוצע מבלבל.

ריקי בליך: אני לא מייצגת גופים גדולים אלא אנשים קטנים.

אביר קארה: גופים קטנים, האנשים גדולים כי הם עוסקים בחינוך של הילדים.

ריקי בליך: אני מקבלת טלפון ממתנ"ס שקיבל טלפון ממשרד הבריאות, שייעצו לו והמליצו לו לבטל את כל ההרצאות וההופעות.

אביר קארה: משרד החינוך לא הכניס אותם, משרד החינוך לא נתן להם אישור לעבוד.

ועדת הכלכלה): אני רוצה לקחת את הדוגמה שלך כדי לנסות להפוך את זה למשהו מעשי.

ועדת הכלכלה): הראל, אתה שומע?

ועדת הכלכלה): אנחנו אומרים שנדע באמת רק בדיווחי המע"מ עוד חודש.

ועדת הכלכלה): הנה דוגמה לעסק שביטל 19 הצגות מתוך 20, הוא יכול עכשיו ללכת ולהצהיר ברשות המיסים שהוא הולך להפסיד מעל 50%.

ועדת הכלכלה): כשהוא יקבל את הכסף בעוד שבוע או שבועיים העסק הזה ישרוד, אם יתנו לו לחכות חודשיים הוא יחליף מקצוע.

אפרת רייטן: אגב, יכול להיות שהוא יחזיר חלק מזה אם יהיה לו אחר כך.

אפרת רייטן: העניין הוא לעזור בחודש הקרוב.

ועדת הכלכלה): ברפורמת הייבוא המדינה אמרה שהיא סומכת על הצהרת האזרח בדברים הרבה יותר דרמטיים – חיי אדם, איכות מוצר, בטיחות מוצר – יבוא האנשים האמיתיים שמנהלים עסקים קטנים ועל בסיס הצהרה יגידו שהם מפסידים אחוז מסוים, יקבלו סיוע, נניח שהוא הפסיד פחות מהדיווח אז ההחזרים שלו יהיו בהתאם.

ועדת הכלכלה): הוא יקבל את הסיוע תוך שבועיים וזה מבחן מהירות התגובה של האוצר והממשלה.

ועדת הכלכלה): אחוז הכיסוי של הבעיה ואחוז האיתור של הוואקום ושל האזורים הלא-מטופלים.

ועדת הכלכלה): אנחנו לא בסגר אז לא מדובר בכל המשק, יש הרי הרבה עסקים משגשגים.

ועדת הכלכלה): אנחנו מדברים על בעיה קטנה, על היקף משק שנפגע שהוא קטן, אבל המבחן זה מהירות התגובה לגברת דורית.

נירה שפק: מיכאל, אתה צריך להיזכר במה שקרה לנו.

נירה שפק: אנשים כבר דיווחו בעבר ועכשיו הם מתלוננים על עשרות אלפים שהם צריכים להחזיר.

אפרת רייטן: בסדר, אבל עדיין מטפלים בזה - - -

ועדת הכלכלה): ולכן אנחנו דורשים דיפרנציאליות.

נירה שפק: אני אומרת שאם למדנו ממה שקרה, יש רואה חשבון לכל עסק, שהם יצהירו כי הם מכירים את התהליך ואנחנו נוריד את הפחד - - -

ריקי בליך: אנחנו עובדים עם תיאטראות ועם סל תרבות שיכולים להעיד על כמות הביטולים.

ועדת הכלכלה): איפה אנשי הבריאות שיפתחו עבור האומן הפשוט שמכתת את רגליו.

אפרת רייטן: משרד האוצר, מילת התייחסות, בבקשה.

הראל שליסל: לגבי ההצהרות: ככה זה היה גם בעבר – הצהרה על פגיעה ואחר כך בדיקה בדיעבד.

הראל שליסל: המטרה היא ללכת לכיוון הזה כשמייצרים מנגנונים, יש בזה יתרון רב.

הראל שליסל: לגבי נושא התרבות, כמו שאמרתי בתחילת דבריי, בימים אלו אנחנו עובדים על מתווה - - -

אפרת רייטן: שלוקח בחשבון מקרים כאלו?

ועדת הכלכלה): הראל, אם המתווה שלך יטפל ב-20 גופי ענק בתרבות זה לא יעזור, זה לא יפצה מקרה כמו של דורית שאבדו לה 19 הצגות.

ועדת הכלכלה): כשאתה עושה מתווים עם הענקים זה משפר את הממוצע, זה לא מעניין, מעניין אותנו הקטן שהפסיד 90%.

אפרת רייטן: ולא רק השחקנים אלא כל מי שעוטף את הנושא.

ועדת הכלכלה): זמר שמתכנן לקחת 300,000 ביום העצמאות – אני לא דואג לו.

ועדת הכלכלה): אחד שעובד בבית ספר דרך קרן קרב או סל תרבות – לו אנחנו דואגים.

אפרת רייטן: ריקי, מילה אחרונה.

ריקי בליך: אם אנחנו רוצים שתישאר תרבות כדאי לתת חמצן לאנשים האלה כדי שלא ייטשו את עבודת הקודש שהם עושים.

אפרת רייטן: נישאר בתחום הילדים, חנן דגן, מנכ"ל איגוד גני הילדים.

חנן דגן: שלום לכולם, אני מדבר בשם פורום הגנים הפרטיים.

חנן דגן: אנחנו מאוגדים יחד למען הענף.

חנן דגן: אני רוצה להתחיל באפליה: כאשר יש מאומת בגן – הגן כולו נסגר באופן מיידי.

חנן דגן: אין לנו מצב של תחלופת לקוחות, העובדים המחוסנים לא זכאים לעזרה מהמדינה, המעסיק לא זכאי לעזרה כמבודד או כחולה.

חנן דגן: העובדים יושבים בבית וצריך לשלם להם שכר, כך בעלי הגנים נפגעים בצורה ישירה.

חנן דגן: לעומת זאת, אותם אלו שלא התחסנו מקבלים את הסיוע מהביטוח הלאומי.

חנן דגן: מדובר באבסורד, אנחנו רוצים לעודד התחסנות אבל מענישים את המחוסנים.

חנן דגן: ענף הגנים שכל המשק תלוי בו, כל הענפים שנשמעו פה לא יכולים לצאת לעבודה אם הילדים יישארו בבית.

חנן דגן: אנחנו רואים איך הגנים קורסים אחד אחרי השני ולא יכולים להתמודד עם המצב.

אפרת רייטן: נכון, אצל הגנים זה מורכב יותר מאשר שאר הענפים.

אפרת רייטן: נשמע מהאוצר, לקחתם בחשבון שצריך לתת פה מענה ספציפי – ילדים לא מחוסנים, בידודים, בידודים של אנשי צוות, השפעה על מעגלים נוספים – מה ההתייחסות של האוצר לתחום הזה?

נועה שוקרון: חנן, תוכל לחזור על הטענה כי אני לא הבנתי במה זה שונה מכל עסק אחר.

חנן דגן: כל עסק אחר ממשיך לעבוד.

חנן דגן: אם התגלה מאומת שנכנס לסופר – הסופר ממשיך לעבוד.

חנן דגן: לעומת זאת, כאשר יש לקוח מאומת בגן – הגן כולו נסגר.

חנן דגן: העובדים חוזרים לעבודה אבל הלקוחות – הילדים – לא מגיעים.

חנן דגן: אי-אפשר לקחת לקוחות אחרים במקום.

חנן דגן: אנחנו צריכים שהביטוח הלאומי יפצה עבור אותם ימים שהעובד יושב בבית ולא יכול להגיע לעבודה.

חנן דגן: כל הענף הזה מתנהל שונה משאר המשק.

חנן דגן: כל המוסדות שעוסקים בחינוך לגיל הרך – צהרונים, פעוטונים, משפחתונים - - -

אפרת רייטן: מי הנציג שלכם מול משרד האוצר?

חנן דגן: אנחנו שולחים מכתבים ולא מקבלים תשובה.

חנן דגן: הרבה זמן אנחנו צועקים ולא קיבלנו התייחסות.

חנן דגן: אנחנו זקוקים להתייחסות אחרת, הענף הזה הולך וקורס, הוא לא יכול להמשיך - - -

אפרת רייטן: אני מסכימה שצריכה להיות התייחסות מיוחדת, רק שאתם חייבים לדבר ביניכם.

נועה שוקרון: אני אמונה גם על הנושא של גילאי 0–3, שהרבה מהטענות נוגעות אליו.

נועה שוקרון: ראשית, כל מכתב שהגיע למשרד האוצר נענה.

נועה שוקרון: הייתה תוכנית סיוע שניתנה לגנים במהלך הגל השלישי של הקורונה.

נועה שוקרון: אנחנו חושבים שבסופו של דבר יש גם הרבה מאוד דמיון בין הגנים לבין עסקים אחרים.

נועה שוקרון: אם גננת נכנסת לבידוד אז המעסיק שלה מקבל שיפוי במסגרת ימי הבידוד כמו כל מעסיק אחר.

נועה שוקרון: אם אני עושה את האנלוגיה לחנות אז במקרה הזה אם אין מוכר חלופי אז החנות נסגרת, אם אין גננת חלופית הגן ייסגר.

נועה שוקרון: אני מסכימה - - -

חנן דגן: - - -

אביר קארה: היא מדברת על ימי הבידוד, בנושא ימי הבידוד כולם מקבלים מענה.

אפרת רייטן: אני מציעה, אתם חייבים לדבר.

נועה שוקרון: - - - הילד נכנס לבידוד - - -

אביר קארה: רגע, הגן סגור ואז מגיע ילד חולה ושוב סוגרים את הגן.

קרן אוחנה איוס: - - - זה אני מחדדת, מי שבבידוד זה הילדים ולא המבוגרים.

קרן אוחנה איוס: אני עורכת הדין קרן אוחנה איוס, יושבת-ראש במשותף יחד עם חנן דגן.

קרן אוחנה איוס: אנחנו עסק קצת אחר.

קרן אוחנה איוס: החינוך הפרטי במדינת ישראל מחזיק 77% מסך הילדים לגילאי לידה–שלוש.

קרן אוחנה איוס: הילדים הללו לא מחוסנים.

רון כץ: מישהו מחזיר את הכסף כשהגן סגור?

אפרת רייטן: לא.

קרן אוחנה איוס: כן.

אפרת רייטן: מי מחזיר?

קרן אוחנה איוס: בעלת הגן מחזירה להורים.

קרן אוחנה איוס: יש לנו מתווה מול משרד המשפטים שיצר חלוקה תקציבית - - -

רון כץ: מישהו מהמדינה עוזר לכם?

אפרת רייטן: מה פתאום.

אפרת רייטן: מישהו מהמדינה עוזר לכם?

קרן אוחנה איוס: לא, רק אנחנו.

קרן אוחנה איוס: המתווה של משרד המשפטים קבע שהגן נושא ב-70% נזק וההורה נושא ביתר הנזק ביציאה לבידוד.

קרן אוחנה איוס: מה שקורה עכשיו עם רוח התקופה שאנחנו מבידוד לבידוד, הורים איבדו את זה והם לא מסוגלים להמשיך לשאת בנטל הגן כשהם לא מקבלים שירות.

אפרת רייטן: הורים נותנים את הצ'קים שלהם לגן בתחילת השנה.

אפרת רייטן: הגננות מחזירות אותם?

קרן אוחנה איוס: מחזירות להורים ומשלמות לעובדים.

קרן אוחנה איוס: עובד מחוסן מגיע לגן גם אם אין בו ילדים.

קרן אוחנה איוס: אז יום אחד העובדים ינקו, יום אחד הם יתקנו ספרים, אבל לשלם שבועיים משכורת כאשר היא לא נותנת שירות – זו כבר סיטואציה קשה.

אפרת רייטן: נועה, התייחסות קצרה.

נועה שוקרון: זה שיח שאנחנו נמשיך - - -

אפרת רייטן: זה מה שאני מציעה כי אני חושבת ששתי דקות פה הן רק כדי להעלות את הנושא אבל כדאי שתשבו ביניכם.

נועה שוקרון: כך נעשה, אציין רק שהמורכבויות שעלו פה נוגעות לכל מערכת החינוך לרבות הנושא שברגע שילד נכנס לבידוד יש פה גם השבתה של ההורה העובד.

אפרת רייטן: זה נכון, אבל כאן זה עסק פרטי.

קרן אוחנה איוס: אבל הגנים שלנו נסגרים, יש תחת אחריותי 1,000 גנים שנסגרו, אין לילדים הללו מסגרות לחזור אליהן.

נועה שוקרון: אם הבעיה היא עובדים שנכנסים לבידוד מסיבות כאלו ואחרות אז מתווה ימי הבידוד נותן את המענה.

נועה שוקרון: אם הבעיה היא ילדים, אני לא מכירה את ההסכם עם משרד המשפטים שהוזכר כאן, אני גם לא מכירה תופעה של החזרת כספי הורים בגין ימי בידוד.

קרן אוחנה איוס: זה חדש.

אפרת רייטן: תשבו ביניכם, אנחנו לא יכולים להמשיך לעסוק בסוגיה זו, אנחנו רוצים לעבור למורי הדרך.

אפרת רייטן: נציג מורי הדרך, יהונתן שפירא.

יונתן שפירא: תודה רבה.

יונתן שפירא: ביום שבו אתם חוגגים את ט"ו בשבט, חג הכנסת, מורי הדרך יחד עם עוד רבים מענף התיירות יצאו היום להפגנת ענק בנצרת, אל מול כנסיית הבשורה.

יונתן שפירא: אלפי משפחות בצפון שכל המשפחה חיה מתיירות – לא מקבלות פרוטה.

יונתן שפירא: אני רוצה להתרכז בנושא מורי הדרך.

יונתן שפירא: אתם נקבתם בתאריך פלא – ה-15 בדצמבר, שבו התחיל האומיקרון.

יונתן שפירא: רבותיי, אנחנו בסגר ממרץ 2020, לא קיבלנו כל עבודה.

יונתן שפירא: ביולי 2021 הפסיקה התמיכה מהמדינה, לא ראינו אגורה.

יונתן שפירא: הבטיחו לנו פיצויים ולא קיבלנו שום פיצוי.

יונתן שפירא: אנחנו כרגע במצב שכמו שהשחקנית ציינה שיש מישהי בשם דורית שיש לה 19 הצגות שבוטלו – לנו בוטלו 19 קבוצות שהיו ביומן ובוטלו אחת אחרי השנייה, לא כי הקורונה סגרה אותן אלא כי המדינה השביתה אותן.

רון כץ: אבל יש סיוע שניתן על ידי משרדי הכלכלה והתיירות.

יונתן שפירא: התשובה היא – לא נכון.

רון כץ: אבל יש.

יונתן שפירא: לא נכון.

רון כץ: בגובה של 10,000 שקלים.

רון כץ: אז על מה מדובר?

יונתן שפירא: פה אני רוצה להסביר שאנחנו שומעים בתקשורת דברים שהם פשוט לא נכונים, הם הזויים והם לא קשורים למציאות שבה אנחנו חיים.

רון כץ: אתה לא מכיר את הסיוע שציינתי?

יונתן שפירא: הסכום שציינת הובטחו לנו עבור ארבעה חודשים – 2,500 שקלים לחודש – כאשר בתקופה הזו נעבור הסבה מקצועית.

יונתן שפירא: בצפון מדובר בהסבה לספרות, מכונאות רכב, טכנאות מזגנים – רק לא בתיירות – על פי מתווה זרוע העבודה במשרד הכלכלה ההכשרה הזאת חייבת להיות במינימום של 20 שנות שבועיות – בסך הכול 200 שעות.

יונתן שפירא: איזו אם חד-הורית שהיא מורת דרך יכולה לצאת בחצי משרה עבור 2,500 שקלים?

רון כץ: אני מבין מה אתה אומר, אבל המדינה נותנת מענה.

רון כץ: זה לא שלא נותנים.

יונתן שפירא: זה מענה שהורג את הענף.

רון כץ: כרגע הם אומרים שאין עבודה בענף והם מחפשים פתרון עד שתחזור העבודה.

יונתן שפירא: אנחנו מוכנים לזה - - -

רון כץ: זה הענף היחיד שמצאו לו פתרון שכזה.

רון כץ: שר התיירות נלחם על זה רבות.

יונתן שפירא: אנחנו מוכנים ללכת להסבה זמנית לתחומי תיירות אחרים שהצענו אותם.

רון כץ: זה כבר חלק מהשיח שלכם מול המשרד, אבל אי-אפשר להגיד שהמשרד לא עושה.

רון כץ: אני יודע כמה שר התיירות הנוכחי ושרת הכלכלה הנוכחית עובדים רבות כדי לעזור לענף התיירות ומורי הדרך.

רון כץ: מילת סיכום - - -

אביר קארה: רון, הוא אומר לך שהוא לא מקבל את הכסף, זה בסדר שיש סיוע.

רון כץ: - - - יש תחום אחד מכל התחומים שדיברנו עליו שכן יש לו מענה.

רון כץ: צריך להגיד שנלחמים בשביל זה.

יונתן שפירא: 2,500 שקלים בחודש זה לא מענה.

אביר קארה: שרת הכלכלה ושר התיירות רתומים לנושא, האנשים לא מקבלים את הכסף.

ועדת הכלכלה): חברים, ערכנו דיונים לגבי מורי הדרך גם בוועדת הכלכלה.

ועדת הכלכלה): זו קבוצה לא ענקית, 3,000 איש לערך, חלקם עזבו את המקצוע כי הם נאלצו, חלק לא יכולים בגיל 60 לעשות הסבה ואף אחד גם לא ירצה להעסיק אותם בתפקיד אחר.

ועדת הכלכלה): צריך להסתכל על הדבר הזה באופן הבא: מורה הדרך הוא עסק בזעיר אנפין, חלקם מגישים חשבוניות וחלקם שכירים.

ועדת הכלכלה): אם מדובר בשכיר אז יש לטפל בו כמו שכיר שנפגע.

יונתן שפירא: יש מעט מאוד שכירים.

ועדת הכלכלה): אם הוא מגיש חשבונית, הוא ניהל עסק ושילם מיסים, וכמו שאנחנו מנסים לשמור על עסקים אחרים צריך לנסות לשמור על העסקים בתחום זה.

ועדת הכלכלה): כשרוצים להפנות אותם לעיסוקים אחרים, אני רואה גם מצב של חלם.

ועדת הכלכלה): למה?

ועדת הכלכלה): נמצאים עכשיו בתי הספר במשבר של כוח אדם בשל מורים חולים ומחלימים.

ועדת הכלכלה): הכיתה צריכה להיות היברידית, גם שהמורה ידבר עם אלו שבזום וגם ידבר עם אלו שבכיתה.

ועדת הכלכלה): מורי דרך מחזיקים ביכולות הנחייה והדרכה, יש להם ידע אדיר, ידע עולם.

ועדת הכלכלה): הם יעשו הרצאות, יעזרו לילדים, ילמדו גיאוגרפיה.

אלינה ברדץ' יאלוב: אבל אתה לא יכול לתת למורה דרך ללמד מתמטיקה.

ועדת הכלכלה): לא, לא מתמטיקה.

ועדת הכלכלה): גיאוגרפיה, ידיעת הארץ, מורשת, עזרה למורה בכיתה.

יונתן שפירא: הנחיה דומה הונחה על שולחנו של - - -

אלינה ברדץ' יאלוב: - - -

ועדת הכלכלה): ולממן אותה, זה כסף קטן.

ועדת הכלכלה): אבל לא עשו את זה.

ועדת הכלכלה): יש להכניס אותם למערכות החינוך תמורת שכר הגיוני לחצי שנה וכולם ירוויחו.

ועדת הכלכלה): אנחנו צריכים את כוח האדם.

ועדת הכלכלה): המורה תשמח למורה דרך בכיתה.

ועדת הכלכלה): הייתי מדריך בחברה להגנת הטבע בעברי, המורה הקבוע שמח על הגעת מדריך לכיתה.

אלינה ברדץ' יאלוב: - - - במעבדות - - -

ועדת הכלכלה): תכניסו את 1,000 האנשים האלו לבתי הספר.

יונתן שפירא: ההכנסה היחידה שאפשר להשוות אליה לצורך מדידת פגיעה היא ההכנסה שהייתה ב-2019.

יונתן שפירא: ב-2020–2021 פשוט לא עבדנו ואנחנו עדיין לא עובדים.

ועדת הכלכלה): עוד דבר, אנחנו רוצים את האנשים האלו בתיירות, הרי עוד מעט תהיה תיירות נכנסת ואנחנו צריכים לדאוג להם.

אלינה ברדץ' יאלוב: - - - יכול להיות שלא, בכסף - - -

ועדת הכלכלה): תהיה, הם אומרים שתיירות נכנסת היא ערך ויוצאת זה לא ערך.

אלינה ברדץ' יאלוב: - - - עם כל גלי הקורונה אתה לא - - -

ועדת הכלכלה): אם זה ערך היא תהיה.

אפרת רייטן: זה שתחזור התיירות אנחנו בטוחים, השאלה היא מתי זה יקרה.

יונתן שפירא: חייבים לציין עוד עזרה מהממשלה שהקציבו 25 מיליון שקלים להדרכות שלנו לסיורים דרך רשות הגנים הלאומיים.

ועדת הכלכלה): זה מעולה, וזה בטבע, וזה מפחית לחץ, ואין הדבקות.

יונתן שפירא: אבל עדיין לא ראינו אגורה.

ועדת הכלכלה): אז שישימו שם עוד 25 מיליוני שקלים.

אפרת רייטן: שליסל, מילה התייחסות שלך.

אפרת רייטן: יונתן, תודה.

הראל שליסל: הסיוע למורי הדרך מתחלק לשניים: דברים בכיוון של הכשרות מקצועיות.

הראל שליסל: ירצו – יחזרו לתיירות, לא ירצו – לא יחזרו.

הראל שליסל: האפיק השני הוא הסיפור של סיורים מתוקצבים, הקצנו לכך 25 מיליוני שקלים.

הראל שליסל: אני מקווה שזה יצא לדרך בקרוב.

יונתן שפירא: את זה שמענו כבר לפני חודש.

הראל שליסל: בסדר, עובדים על זה עם משרד התיירות.

יונתן שפירא: אבל לנו אין הכנסה מאז יולי.

הראל שליסל: אנחנו מבינים, זה יהיה כמה שיותר מהר, משרד התיירות צריך לסגור את זה עם רשות הטבע והגנים וזה יקרה.

יונתן שפירא: ההסבות המדוברות לא מתקשרות עם אופי תפקידו של מורה הדרך.

יונתן שפירא: באילת יש שתי הסבות בסך הכול, אחת למכונות רכב ואחת לאלקטרוניקה - - -

הראל שליסל: אולי נשב ביחד ונשמע - - -

אפרת רייטן: בבקשה, קיבלת הזמנה משליסל.

ועדת הכלכלה): הראל, אתה יודע מה זה חדשנות?

ועדת הכלכלה): כשיש שתי בעיות שנפתרות באמצעות פתרון אחד.

ועדת הכלכלה): אין לך מורים?

ועדת הכלכלה): המורים קורסים, תביא להם כוח אדם רענן לחצי שנה.

אפרת רייטן: לפי כמות הימים והלילות שבילה כאן יונתן אני יודעת שאין לו יום ואין לו לילה.

אפרת רייטן: אז אין לי ספק שיש לו מרץ.

אפרת רייטן: יונתן, קיבלת הזמנה משליסל לשבת על הנושאים ואני מפצירה בך להיענות להזמנה.

יונתן שפירא: בהחלט.

אפרת רייטן: יש עוד מספר רב של נציגים מהציבור ומהעסקים שלא הצלחנו לפנות אליהם, בהמשך נכריז על קיומו של דיון המשך שבו נשמע אותם.

אפרת רייטן: אחרונה שנשמע בדיון הזה היא נציגת מורי התל"ן, צמרת אביבי, בבקשה.

צמרת אביבי: תודה רבה לכולם, אני רוצה להגיד תודה למיכאל על כך שהוא מלא חמלה ומטה אוזן קשבת לאנשים העצמאים.

צמרת אביבי: אני מבקשת להגיד לכולם שיש פה אדם מלא חמלה מבין לליבנו.

אפרת רייטן: רק בשביל זה היה שווה.

ועדת הכלכלה): תודה רבה.

צמרת אביבי: יש פה ענף שרוב העוסקות בו הן אימהות.

צמרת אביבי: אנחנו לא ענף סקסי, ממש לא, לכן נראה שהענף בטל בשישים.

צמרת אביבי: מדברים על המסעדות, על התיירות ועוד אבל לא מדברים עלינו.

צמרת אביבי: אנחנו נכנסים למסגרות החינוך בבוקר וגם בצהריים, מסתבר שראשי הערים הקפיאו לנו את כל החוגים על דעת עצמם עד להודעה חדשה.

צמרת אביבי: אין לנו שום עבודה.

אפרת רייטן: מי מפצה אתכם על זה?

צמרת אביבי: סליחה?

אפרת רייטן: מי מפצה בגין החלטה כזו של ראש מועצה?

צמרת אביבי: אף אחד, אף אחד, אף אחד.

אפרת רייטן: ביטלו לכם ההסכם, ביטלו לכם את החוזה.

צמרת אביבי: כן.

צמרת אביבי: פניתי לשרת החינוך והיא אומרת שזה לא תחת אחריותה כי מדובר בתשלומי הורים מרצון.

צמרת אביבי: אני אומרת, תפצו את האנשים כי אחרת לא יהיו מורים טובים, המורים האלו כבר בורחים לחינוך ביתי.

אפרת רייטן: כמה מורים שייכים למסגרת התל"ן?

צמרת אביבי: כ-10,000 מורים בפריסה ארצית.

צמרת אביבי: הרוב יושבים כרגע בבית ללא פרנסה.

צמרת אביבי: אני רוצה להשאיר אותם במסגרת התל"ן.

אפרת רייטן: הם מחפשים אלטרנטיבות אחרות.

צמרת אביבי: אין פיצוי מהממשלה ואני רוצה שיישארו בתוך המסגרת שלנו.

צמרת אביבי: בשבוע שעבר הייתי בוועדת החינוך, דיברו שם שלושה פרופסורים על ההשלכות הנפשיות.

צמרת אביבי: אמרתי שמורי תל"ן הם הפתרון, אל תתנו לנו ללכת לאיבוד.

אפרת רייטן: גם המסגרת, גם החוגים, הביחד הזה, השייכות.

אפרת רייטן: אין בכלל מה לדבר, אין לנו ויכוח.

ועדת הכלכלה): לפעמים אתה חושב שהבעיה היא בלתי-נשלטת, אבל מערכת החינוך במשבר, היא צריכה כוח אדם, היא צריכה עזרה למורה.

ועדת הכלכלה): תכניסו את המורים הללו לעבוד צמוד עם המורה בכיתה.

ועדת הכלכלה): אנחנו נרוויח אנשים משכילים ונקל על בתי הספר לייצר חינוך.

ועדת הכלכלה): הרבה פעמים אומרים שאין הון אנושי אבל זה לא המקרה כאן.

אפרת רייטן: שליסל, התייחסות שלך.

צמרת אביבי: הבעיה היא שגם אין לנו אבא ואמא.

אפרת רייטן: אנחנו מבינים, אנחנו מבינים, האם ישבתם עם צוותים של האוצר?

צמרת אביבי: לא.

אפרת רייטן: שליסל, אתה תוכל לעשות את החיבור?

אפרת רייטן: קח את הפרטים של צמרת וצריך לתת להם מענה.

אפרת רייטן: אני רוצה להודות לכל הגורמים שלא הצליחו להביע את עמדותיהם.

אפרת רייטן: שליסל, החשש העיקרי שלי הוא שרק החזק ישרוד את הקורונה.

אפרת רייטן: זו תפיסה שבה משרד האוצר אומר שמדובר בחוקי הג'ונגל ומי שחזק ישרוד.

אפרת רייטן: מי שלא, ממילא כבר היה צריך לסגור.

אפרת רייטן: המדינה לא צריכה להתערב בכל דבר, אולי ניתן להם להתפוגג.

הראל שליסל: לא, זו לא האמירה.

הראל שליסל: השר אמר זאת בקולו וגם בפועל.

הראל שליסל: הוא אמר שאנחנו עוקבים אחרי הנתונים, אנחנו עוקבים כל הזמן ונגבש גם את המענה המתאים.

הראל שליסל: זה ממש לא מה שאנחנו אומרים – שרק החזק שורד.

הראל שליסל: אנחנו אומרים שהנתונים שרואים עכשיו זה לא הנתונים של הסגרים הראשונים, זה יותר דומה לסגר הרביעי.

הראל שליסל: אנחנו רואים פגיעה בעסקים אבל זה מאוד דומה לסגר הרביעי.

הראל שליסל: השר אומר בצורה ברורה שנמשיך לעקוב ונגבש מתווה בהתאם.

הראל שליסל: איננו גורסים שרק החזק שורד.

אפרת רייטן: שמענו כאן הרבה מאוד מגזרים וענפים, שמענו גם רעיונות מצוינים.

הראל שליסל: חלק גדול מהם נשמח לאמץ?

אפרת רייטן: רעיונות טובים שאפשר להפוך אותם לחלק מהמתווה.

אפרת רייטן: אני מברכת על היצירתיות, כל הכבוד.

אפרת רייטן: אסכם: ברור מאליו שלא רק ענף התיירות נפגע, יש ענפים נוספים ושמענו כמה מהם.

אפרת רייטן: אני ממש מפצירה בכם לפצות את מי שנפגע ולא להשאיר אף אחד בלי מענה.

אפרת רייטן: יש לבחון בנפש חפצה את נושא המענקים והפיצויים.

אפרת רייטן: ראינו שמערכות התשלום והפיצוי השונות יודעות לעבוד מהר מאוד כשצריך ולתת את המענקים.

אפרת רייטן: אני יודעת שדיפרנציאליות קצת מקשה, אבל עדיין זה אפשרי.

אפרת רייטן: יש הרבה מאוד קריטריונים, קחו את כל האנשים הטובים שישבו בדיון, הם יעזרו לכם להגיע לאנשים העובדים שכולנו מכירים ולא רוצים שהם ייפלו.

אפרת רייטן: גם אם נשלם עכשיו קצת יותר ובסוף הם יצטרכו להחזיר אני עדיין חושבת שהתועלת תעלה על הנזק.

אפרת רייטן: אני מכבדת את עמדתו של שר האוצר מבחינת האחריות הכוללת שלה, אבל אני חושבת שצריך לטפל במקרים בפינצטה – גיאוגרפית, גודל וכולי.

אפרת רייטן: אנחנו נמשיך לעמוד בקשר לגבי ימי הבידוד שקרבים וגם בקשר לפיצוי.

אפרת רייטן: חברי, יושב-ראש ועדת הכלכלה, היה לי תענוג, מבחינתי אפשר להפוך את זה למשהו של פעם בשבוע.

אפרת רייטן: אתה מוזמן לסכם.

ועדת הכלכלה): תודה לך, גבירתי יושבת-הראש, זכיתי לברך אותך בהיכנסך לכנסת אף על פי שכתוב: "אל יתהלל חוגר כמפתח".

ועדת הכלכלה): עכשיו אנחנו רואים את הפירות של עבודת ועדה קשובה ומובילה.

ועדת הכלכלה): אנחנו נמשיך כי המשימה לא נגמרה.

ועדת הכלכלה): צריך להכיר בעובדה שיש משבר כלכלי מתמשך בישראל, הוא בא בגלים והוא פוגע בקבוצות מסוימות.

ועדת הכלכלה): יש מי שהתעשר בקורונה – צריך לומר את זה – ויש מי שאיבד את פרנסתו ואת העסק שלו ויש מי שעלול לאבד את העסק שלו בשבועות הקרובים מכיוון שיש כאן תופעה שלא הייתה – מיליוני נדבקים ומבודדים.

ועדת הכלכלה): הדבר הזה לבדו יוצר משבר כלכלי.

ועדת הכלכלה): יש חורים בגבינה של התוכנית הכלכלית לסייע לעסקים.

ועדת הכלכלה): זה לא מספיק מקיף והיום ראינו את זה ופגשנו את הבעיות.

ועדת הכלכלה): המבחן של האוצר והממשלה הוא מהירות ביצוע, מהירות תשלום, איכות ביצוע, נגישות לשטח וכיסוי של הבעיות.

ועדת הכלכלה): אנחנו רוצים מהירות ביצוע לפחות כמו בגלים הקודמים ולא פחות מזה.

ועדת הכלכלה): אנחנו מבקשים להפיק לקחים ולעבור לטיפול דיפרנציאלי.

ועדת הכלכלה): יש לפתוח את העיניים, לפעמים האוצר צריך לדפוק על השולחן.

ועדת הכלכלה): מורים אומרים שהם קורסים, מורי דרך אומרים שהם קורסים.

ועדת הכלכלה): יש לנו מורים שמוסמכים להיכנס לכיתות – מורי התל"ן – הם היו בשם בכל שבוע לפני שביטלו להם את החוגים.

ועדת הכלכלה): לא נכניס אותם?

ועדת הכלכלה): לא נרווח?

ועדת הכלכלה): לא נעזור ללמידה ההיברידית הזאת?

ועדת הכלכלה): מורה אחד יכול לעשות גם זום וגם לדבר עם ילדים בכיתה?

ועדת הכלכלה): תנו להם כוחות עזר, קחו את מורי הדרך ואל המורים של התל"ן ותתגברו איתם את מערכת החינוך עד סוף שנת הלימודים.

ועדת הכלכלה): מדובר בחמישה חודשים של העסקה.

ועדת הכלכלה): ההורים ינשקו אתכם.

ועדת הכלכלה): ההדבקה הגדולה ביותר היא בכיתה, מורי דרך וחוגים יכולים לצאת החוצה לטבע.

ועדת הכלכלה): עוד מעט יבוא האביב, יצאו כל יום לטייל.

ועדת הכלכלה): בואו נעשה את הדבר הזה, הוא הגיוני ולא דורש שום תחכום.

ועדת הכלכלה): שתי בעיות – פתרון אחד.

ועדת הכלכלה): אתם צריכים לטפל בחלשים ובקטנים ולא להתייחס לצמיחה ממוצעת.

ועדת הכלכלה): הממוצע שהאוצר מציג לא מעניין את דורית שאיבדה 19 הופעות מתוך 20 ואין לה אשראי.

ועדת הכלכלה): בכל פתרון תחשבו על העוסק הזעיר לפני שתחשבו על ארגונים שמיוצגים בלובי.

ועדת הכלכלה): אני קורא לכם לשאוף לדיפרנציאליות ולעזור לקטנים ביותר.

ועדת הכלכלה): אנחנו דורשים מכל הממשלה ומהאוצר בפרט להציג לנו תוכנית פעולה להתמודדות עם הנזק הכלכלי לעסקים בקורונה, אנחנו מבקשים שזה יוצג בתוך עשרה ימים.

ועדת הכלכלה): עוד שבועיים נקיים דיון משותף לשתי הוועדות, אם גבירתי מסכימה נשמח לארח את הדיון האמור בוועדת הכלכלה.

אפרת רייטן: בסדר גמור, הפעם אצלכם.

ועדת הכלכלה): נעשה לכם אספרסו.

ועדת הכלכלה): אנחנו רוצים תשובות אמיתיות ושתהיה הפנמה שיה משבר כלכלי שלא בקרב כולם אבל אסור לשכוח את הנפגעים.

ועדת הכלכלה): תודה רבה, גבירתי, תודה לכולם.

אפרת רייטן: תודה רבה, הישיבה נעולה.