ועדת הכלכלה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 138, 2022-01-04 09:00

איתן גינזבורג: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה.

איתן גינזבורג: היום יום שלישי, 4 בינואר 2022, ב' בשבט התשפ"ב.

איתן גינזבורג: ראשית בפתח דברי אני מתנצל על העיכוב, מברך את המוזמנים, מנכ"לית משרד התקשורת לירן אבישר בן חורין ואת כל אנשי משרד התקשורת, האוצר וכל המוזמנים שגם נמצאים מעברו השני של הזום.

איתן גינזבורג: אנחנו פותחים את ישיבת הוועדה ביחס להצעת חוק התקשורת בזק ושידורים, תיקון מס' 76, בכל הנוגע לשינוי מתכונת ההסדרה בתחום הבזק, זהו דיון רביעי ואנחנו נתחיל בדיוק במקום שבו הפסיקה הוועדה בפעם האחרונה, או במקום אחר שבו יחליט היועץ המשפטי.

איתן גינזבורג: אז בבקשה אדוני.

איתי עצמון: אדוני הוגשו מטעם שר התקשורת בקשות לדיון מחדש בהצעת החוק.

איתי עצמון: אני רק אגיד - -

איתן גינזבורג: סליחה רגע, זה הדבר שצריך לפתוח איתו.

איתן גינזבורג: אנחנו מאחלים מכאן החלמה מהירה ורפואה שלמה ליושב ראש הוועדה מיכאל ביטון שהחוק הזה מאוד מאוד חשוב לו והוא נמצא בביתו בבידוד, לו ולמשפחתו.

איתן גינזבורג: בבקשה.

איתי עצמון: מצטרפים כמובן לאיחולים.

איתי עצמון: הוגשו אדוני בקשות לדיון מחדש מטעם שר התקשורת לגבי כמה הגדרות וסעיפים בהצעת החוק.

איתי עצמון: אני אגיד בתמצית שעיקר השינויים נובעים מביטול הגדרת הכוונת פעולה שהיא הגדרה שעוררה קשיים משפטיים, לפחות לטעמנו, ולכן היה צורך בעקבות הביטול שלה לערוך שינויים גם בסעיפים שהוועדה כבר אישרה באוגוסט האחרון.

איתי עצמון: אז אני חושב שעדיף להתחיל עם הבקשות לדיון מחדש בהתאם למכתב של השר.

איתי עצמון: אני אכוון את הוועדה למקומות הנכונים בהצעת החוק.

איתי עצמון: פורסם נוסח לדיון ביום ראשון, נוסח לקראת הדיון היום וזה הנוסח שמונח כרגע על שולחן הוועדה.

איתי עצמון: הבקשה הראשונה היא לגבי סעיף 2 להצעת החוק שעניינו תיקון סעיף 1, סעיף ההגדרות, זה מסומן בצהוב, ההגדרה של אזור שירות.

איתי עצמון: ליאת את רוצה להסביר?

ליאת בלום: אז קודם כל תודה לאיתי על ההקדמה.

ליאת בלום: נעשו שני תיקונים רוחביים חשובים, אחד זה באמת ביטול הכוונת פעולה ושתיים זה שבעצם לא השתמשנו יותר במושג "היתר" אלא הפכנו אותו ל"תקנות ההיתר הכללי" ולכן זה גרר אחריו כמה שינויים.

ליאת בלום: חלקם טכניים וחלקם מהותיים, אנחנו כמובן את הרוויזיות מגישים רק על המהותיים.

ליאת בלום: אני מתחילה עם ההגדרה הראשונה "אזור שירות".

ליאת בלום: בעקבות השינוי שעשינו מהיתר כללי לתקנות ההיתר הכללי, היינו צריכים לשנות פה את הנוסח ואני אקריא את הסעיף.

ליאת בלום: בהגדרה "אזור שירות" אחרי "על פי רישיונו" יבוא "או על פי תקנות או על פי הוראת מנהל שניתנה לפי העניין".

איתי עצמון: צריך להצביע בעצם על עצם הפתיחה של הפסקה הזו ולאחר מכן נצביע מהותית על התיקון.

איתן גינזבורג: טוב.

איתן גינזבורג: מישהו רוצה להתייחס?

איתן גינזבורג: בזום מי שרוצה להתייחס שירים את ידו.

איתן גינזבורג: אני אשמח אם בזום תוכלי גם לאשר אותי.

איתן גינזבורג: אם אין התייחסויות או בקשות להתייחסות אז נעבור להצבעה.

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: הצבעה אושר

איתי עצמון: רגע, ועכשיו צריך להצביע על עצם התיקון.

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: הצבעה אושר זה מביך כל הסיפור הזה.

איתי עצמון: זה תקנון הכנסת, היית יו"ר ועדת הכנסת.

איתן גינזבורג: אני לא מלין, אני רק משתף אתכם בתחושות.

איתי עצמון: אני ממשיך לבקשה הבאה לעניין ההגדרות, זה בעמוד 5 אצלי בנוסח.

איתי עצמון: "הגדרות שירות העברת נתונים ושירות טלפוניה" גם לגביהן יש בקשה לדיון מחדש.

ליאת בלום: אני מקריאה.

ליאת בלום: "שירות העברת נתונים – שירות של העברת אותות עבור אדם אחר שלא באמצעות רשת האינטרנט, על גבי רשת בזק, ובכלל זה העברת אותות אלקטרומגנטיים בין מיתקנים של ספקים מורשים או של בעלי רישיונות לשידורים, או בין יחידות ציוד קצה".

איתי עצמון: את רוצה להסביר?

ליאת בלום: כן.

ליאת בלום: גם כאן בעקבות הורדת המושג "הכוונת פעולה" נדרשנו לחדד שזה על גבי רשת בזק.

ליאת בלום: כמובן בניסיון להשאיר את כל השירותים שניתנים על גבי האינטרנט מחוץ להגדרה וזה החידוד על גבי רשת הבזק.

ליאת בלום: יש פה עוד כמה תיקוני נוסח.

איתן גינזבורג: טוב.

איתן גינזבורג: התייחסויות כאן בוועדה?

איתן גינזבורג: בזום מישהו רוצה להתייחס?

איתן גינזבורג: מי שרוצה להתייחס שיכתוב בצ'ט.

איתי עצמון: אפשר להמשיך לשירות טלפוניה ואז אפשר יהיה להצביע ביחד על שתי ההגדרות.

איתן גינזבורג: כן.

איתן גינזבורג: טוב, אז מי בעד?

איתן גינזבורג: הצבעה אושר

איתי עצמון: אז זה בעצם הפתיחה לדיון מחדש, ואת רוצה להקריא את הגדרת שירותי טלפוניה?

ליאת בלום: "שירות טלפוניה – שירות המאפשר הוצאה או קבלה של מסר בזק על בסיס מספר בהתאם לתוכנית המספור".

ליאת בלום: בנוסח הקודם היה כתוב "שיחה קולית" כדי לא לכלול מסרונים, אנחנו בדיונים נוספים סברנו שצריך להכליל בתוך שירות הטלפוניה גם הודעות סמס ולכן שינינו את הנוסח.

איתי עצמון: כלומר, גם אם זה שירות למשל שכל עיקרו הוא מסרונים.

איתן גינזבורג: טוב.

איתן גינזבורג: התייחסויות?

איתן גינזבורג: אם אין נצביע.

איתן גינזבורג: הצבעה אושר

איתי עצמון: הבקשה הבאה נוגעת לסעיף 4 להצעת החוק שהוא אחד מסעיפי הליבה של הצעת החוק.

איתי עצמון: החלפת סעיף 2.

איתי עצמון: גם כאן, רוב חלקי הסעיף האלה אושרו בדיון שקיימה הוועדה באוגוסט ולגביהם היה צריך לערוך שינויים די משמעותיים בנוסח.

איתי עצמון: ליאת, תסבירי אולי בשני משפטים.

ליאת בלום: בעצם בנוסח שהוצבע, הוא הוצבע חלקית.

ליאת בלום: חלק מהסעיפים הקטנים הוצבעו, לפי דעתי "רשויות מקומיות" לא הוצבע.

ליאת בלום: סעיף 2 מורכב מכמה סעיפים קטנים, היה שימוש נרחב ב"הכוונת פעולה".

ליאת בלום: נוכח הוצאת המושג הזה היינו צריכים להבהיר, וגם חשבנו שזה נכון יותר מהותית להגדיר את אותם גורמים שיהיו ברישיון בהתאם לשיקולים שאנחנו שוקלים.

ליאת בלום: מה הסיבות שגינן אנחנו רוצים אותם ברישיון, מה הסיבות שבגינן אנחנו רוצים פיקוח יותר הדוק.

ליאת בלום: אם זה משאב מוגבל, אם זה עניינים ביטחוניים, אם זה שיקולי תחרות.

ליאת בלום: בעצם לכל אחד מהגורמים האלה הגדרנו מחדש בהתאם לשיקול שבגינו רצינו אותו ברישיון.

איתי עצמון: תזכירי לוועדה מי בעצם שירותי הבזק שיהיו חייבים ברישיון?

ליאת בלום: אז התחלנו עם רט"ן רשת סלולר, כשעיקר השיקול שבגינו אנחנו רוצים אותם ברישיון, הוא באמת הקצאת תדר, פריסה ארצית וזה גם מה שנכנס לנוסח הסעיף.

ליאת בלום: הגורם השני זה בעצם מי שנותן שירות תשתית נרחב, אנחנו מדברים רק על החברות הגדולות.

ליאת בלום: גם כאן אנחנו חושבים שהפיקוח צריך להיות הדוק יותר.

ליאת בלום: בנוסף, חשבנו ששירותי לווין, עוד פעם, מכוח רגישות כזו או אחרת.

ליאת בלום: גם כאן חידדנו את זה למי שהוא בעל תחנת קרקע או מישהו שרשום ב-ITU על שם "ישראל", לא כל שירות בלוויין.

ליאת בלום: זה סוגי השירותים.

ליאת בלום: בנוסף, הוספו לכאן הרשויות המקומיות שזה משהו שדיברנו עליו גם בפעם הקודמת, רק לא הצבענו.

ליאת בלום: וכל מה שקשור לפעולת בזק במתקן קרקעי.

ליאת בלום: בעבר זה היה כבל תקשורת תת ימי, זה מה שאושר.

ליאת בלום: הגיעו אלינו בתקופה האחרונה גם פניות להקמה וביצוע פעולות בכבלים שהם יבשתיים ולכן הדקנו את הנוסח למתקן קרקעי ולא רק לכבל תת ימי.

איתי עצמון: וכמובן הייתה סוגיה של הפיקוח הפרלמנטרי על, או הרחבה או פתור, גם נראה את זה בסעיף הבא.

איתי עצמון: אז גם זאת סוגיה שנותרה פותחה.

ליאת בלום: להסביר את כל הסעיפים?

איתי עצמון: לא, זה פשוט רלוונטי גם לסעיף הזה להמשך, סעיף 2.

ליאת בלום: אוקיי.

איתי עצמון: אני פשוט מזכיר לוועדה שזו גם הייתה סוגיה שבגללה הסעיף לא אושר בדיונים הקודמים.

איתי עצמון: אז אני מציע שהוועדה תצביע על פתיחת הסעיף או החלקים בסעיף שאושרו ואז נקרא ונצביע.

איתן גינזבורג: אתה מקריא את הכל?

איתי עצמון: צריך להקריא כן, יש שם חלקים גם שלא אושרו.

איתן גינזבורג: טוב, אנחנו פותחים את הרוויזיה.

איתן גינזבורג: הצבעה אושר נתחיל בהקראה.

ליאת בלום: "2.

ליאת בלום: (א) לא יספק אדם, דרך עיסוק, שירות בזק, אלא אם כן אותו אדם רשום במרשם.

ליאת בלום: (ב) על אף הוראות סעיף קטן (א) – (1) לא יספק אדם, דרך עיסוק, שירות בזק כאמור בפסקאות משנה (א) עד (ג), אלא אם כן בידו רישיון לכך שניתן לפי סעיף 4 (בסעיף קטן זה – רישיון) ובהתאם לתנאי הרישיון:

ליאת בלום: שירות בזק באמצעות רשת בזק שמספר המשתמשים או המנויים בה או מספר נקודות סיום הרשת או נקודות הקצה בה, עולה על מספר שקבע השר, למעט שירות בזק הניתן באמצעות רשת בזק כאמור על ידי ספק מורשה אחר; בסעיף זה "שימוש" כהגדרתו בסעיף 5(א) לחוק.

ליאת בלום: (1) היא כוללת תחנת קרקע קבועה או ניידת בישראל לתקשורת עם לווין; (2) היא כוללת לווין הנמצא במיקום או עושה שימוש במסלול, הרשום על שם מדינת ישראל באיגוד הבזק הבין-לאומי (ITU).

ליאת בלום: "

איתי עצמון: אני רק רוצה לעצור אותך כאן לשאלה.

איתי עצמון: בעלי הרישיונות בעצם לא יהיו רשומים במרשם?

איתי עצמון: כלומר, תקנות ההיתר יחולו גם על מי שרשום במרשם וגם על בעלי הרישיונות, אבל בעלי הרישיונות מטבע הדברים מגישים בקשות למשרד והמשרד מפקח עליהם באופן הדוק והם לא יהיו רשומים.

ליאת בלום: נכון.

ליאת בלום: בתוך הרישיונות נפנה לתקנות, אבל הם לא יהיו רשומים במרשם.

איתן גינזבורג: יש את 3.

איתי עצמון: כן צריך להמשיך להקריא.

ליאת בלום: אני ממשיכה עם הסעיף.

ליאת בלום: "(2) לא תספק רשות מקומית שירות בזק בין אם הוא טעון רישום במרשם ובין אם הוא טעון רישיון, אלא אם כן בידה רישיון ובהתאם לתנאי הרישיון; לעניין זה, "רשות מקומית" – לרבות חברה עירונית או חברה בת עירונית כהגדרתן בסעיף 21 לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985, או מי שרשות מקומית או חברה כאמור מחזיקה בו אמצעי שליטה.

ליאת בלום: (3) לא יבצע אדם פעולת בזק במתקן בזק קרקעי המחבר בין נקודה בישראל לבין נקודה מחוץ לישראל, אלא אם כן בידו רישיון ובהתאם לתנאי הרישיון.

ליאת בלום: לעניין סעיף זה – נקודה מחוץ לישראל למעט אם היא באזור יהודה והשומרון כהגדרתו בסעיף 14א.

ליאת בלום: "

איתי עצמון: תסבירי בבקשה את עניין פעולת הבזק, כי בעצם רק שירות בזק חייב ברישיון או כפוף לרישום.

איתי עצמון: כאן בעצם זו פעולת בזק שזה מחוץ להסדרה הזאת.

ליאת בלום: נכון.

ליאת בלום: סעיפים (א) עד (ג) כמו שאמרתי הם רק שירות בזק.

ליאת בלום: יש פה שני גורמים נוספים, אחת, זאת הרשות המקומית שזה גם שירות ופעולת בזק.

ליאת בלום: פעולת בזק במתקן קרקעי יש לה איזושהי רגישות, זו נקודות יציאה מהארץ החוצה ולכן אנחנו חושבים שגם אם הוא מבצע פעולה ולא רק נותן שירות, הוא מחויב ברישיון.

ליאת בלום: חשוב להסביר אבל שאם הוא מבצע פעולה, ככל הנראה הוא גם נותן שירות ואז אפשר יהיה לתפוס ולהסדיר את כל הנושא הזה בתוך הרישיון.

בן חורין: היושב ראש, עניינו בכבל תת ימי או כבל יבשתי שעובר ממדינה למדינה.

בן חורין: אם זה עובר ממדינת ישראל למדינה אחרת יבשתי אז זה אומר שזה עובר לאחת מהמדינות שבגבולותינו.

בן חורין: אם זה כבל תת ימי, אנחנו רואים בזה עניין אסטרטגי שבעצם מנגיש את ישראל לרשת האינטרנט ויש סביבו כל מיני רגישויות שלראייתנו מצריכות רישיון ויכולת שלנו לתת הנחיות במידת הצורך.

איתן גינזבורג: מה היה ביחס לרשויות המקומיות?

איתי עצמון: זה סעיף שלא אושר בדיונים הקודמים.

ליאת בלום: כן זה לא אושר, אמרתי חלק מהסעיפים אישרנו ולכן הרוויזיה.

ליאת בלום: מכיוון ששינינו כל כך הרבה, הקראנו את כל הסעיף מחדש.

ליאת בלום: זה לא אושר מקודם.

בן חורין: רק להסביר.

ליאת בלום: הייתה איזושהי התנגדות של הרשויות המקומיות שהן יהיו ברישיון לעומת רישום במרשם.

ליאת בלום: הגענו איתם להסכמות, הם רצו שקולם ישמע שהם יוכלו להבהיר לנו למה הם חושבים שאין בזה קושי.

ליאת בלום: אנחנו חששנו, בכל זאת, רשויות מקומיות אמונות גם על חוקי התכנון והבנייה, יש להן נקודת מפתח, חשבנו שזה יכול להיות בעייתי מבחינת התחרות.

ליאת בלום: סוכם איתם שיוקם צוות מקצועי שיגבש איזושהו מסמך המלצות ולדעתי אם הם כאן, הם רצו להעיר.

ליאת בלום: אז אולי שווה לשמוע גם אותם.

בן חורין: רק בשביל יושב הראש אני אבהיר, היום לרשויות מקומיות אסור לתת שירותי בזק.

בן חורין: אנחנו בעצם רצינו לפתוח את זה קצת למקרים שבהם אנחנו חושבים שיש איזושהי הצדקה לעשות את זה, רק קבענו פה שזה ברישיון ולא בהיתר.

בן חורין: זאת אומרת, אני יכולה לתת הוראות מיוחדות לפי הצורך במידה וזה יכול לפגוע בתחרות או מעמיד את הרשות בניגוד עניינים.

בן חורין: אז אפשרנו את זה ברישיון וקיימנו את הדיון עם השלטון המקומי.

בן חורין: אם הם פה ורוצים להתייחס.

איתן גינזבורג: כן, אז נבקש מעו"ד מירה סלמון מהמרכז לשלטון מקומי, בוקר טוב גברתי.

איתן גינזבורג: קשה לי לראות אותך מעבר לזום, אני חייב להגיד שזה מבחינתנו התדרדרות ביחסים.

מירה סלומון: תודה אדוני.

מירה סלומון: אני באמת מצטערת שלא איתכם באופן פיזי.

מירה סלומון: אנחנו אכן קיימנו דין ודברים מאוד ממושך עם משרד התקשורת, אנחנו סברנו שאין שום סיבה לייצר שונות בין ספק תקשורת שנמצא במרשם לבין רשות מקומי שיכולה לספק שירותי תקשורת, להיפך, חשבנו שזה יאיץ פיתוח, בוודאי ובוודאי ברשויות מקומיות קטנות וברשויות מקומיות בצפון.

מירה סלומון: מאחר שאנחנו כל כך משוכנעים בעמדתנו וביכולת שלנו לשכנע את אנשי משרד התקשורת שאין כאן פגיעה בתחרות, אלא להיפך.

מירה סלומון: יותר אפשרויות טובות, אנחנו הסכמנו לשבת איתם בצוות משותף שיגבש המלצות לתנאים לרישיון לרשויות מקומיות, ייתכן אפילו לפי סוגי רשויות מקומיות.

מירה סלומון: אנחנו חושבים שזה דבר נכון לעשות במסגרת טיוב יחסי שלטון מרכזי – שלטון מקומי, כפי שהודיעה נציגת משרד התקשורת לפרוטוקול.

מירה סלומון: תודה.

איתן גינזבורג: תודה.

איתן גינזבורג: אוקיי, אם יש הסכמה אז אנחנו נסתפק באמירה הזאת.

איתי עצמון: יש המשך לסעיף.

ליאת בלום: אני ממשיכה.

ליאת בלום: "(ג) על אף הוראות סעיף קטן (א) -

ליאת בלום: שמירה על ביטחון המדינה או שלום הציבור; (ב) ניצול יעיל של משאב הנמצא במחסור; (ג) קידום התחרות.

ליאת בלום: (2) מבלי לגרוע מהוראות פסקה (1), רשאי השר, בשל אחד או יותר מהשיקולים המנויים בפסקה (1), להורות לספק שירותי בזק שרשום במרשם, בהחלטה מנומקת בכתב, כי אספקת שירות הבזק על ידו תהיה טעונה קבלת רישיון לפי סעיף קטן (ב), לגבי כל שירות בזק שהוא מספק או לגבי שירות בזק מסוג שיחליט.

ליאת בלום: (ד) המנהל יפרסם באתר האינטרנט של המשרד רשימה של שמות בעלי הרישיונות התקפים ויציין בה את סוג הרישיון ומספרו; הרשימה תעודכן מעת לעת.

ליאת בלום: "

איתן גינזבורג: אני מציע שהרשימה תעודכן בכל רגע שניתן או משתנה רישיון.

ליאת בלום: בכל רגע שמוסיפים רישיון?

איתן גינזבורג: מוסיפים או גורעים כן, לא מעת לעת.

ליאת בלום: גדעון, אנחנו נוכל לעמוד בזה?

ליאת בלום: יושב הראש מבקש שכל פעם נעדכן ברגע שנוסף רישיון.

קריאה: למה לא? זה צריך להיות אוטומטי, מה הבעיה?

קריאה: אנחנו מעדכנים באופן קבוע.

איתן גינזבורג: מאה אחוז, אבל מעת לעת זה אומר שגם אפשר פעם בשנה.

ליאת בלום: אפשר לנסח את זה שהרשימה תעודכן בכל עת שהוסף או הוסר רישיון.

איתן גינזבורג: אם אתם רוצים לקבוע לעצמכם זמן שתוך 7 ימים מיום הקמת הרישיון זה יעלה לאינטרנט, זה גם בסדר.

איתן גינזבורג: אבל זה צריך להיות משהו די קבוע.

קריאה: אנחנו עושים את זה ב-24 שעות, זה גם אינטרס שלנו לפרסם את זה.

איתן גינזבורג: בסדר מאה אחוז, אני רק רוצה לחדד את החוק.

ליאת בלום: אין בעיה.

איתי עצמון: ליאת, אולי תסבירי בקצרה את הסעיף?

ליאת בלום: מכיוון שכמו שאיתי העיר בתחילת הדיון שבעלי רישיונות לא רשומים במרשם, חשבנו שזה נכון להנגיש לציבור מי הם אותם בעלי רישיונות.

איתי עצמון: וגם את סעיף קטן (ג).

ליאת בלום: אחזור אליו תיכף.

ליאת בלום: ולכן החלטנו לחשוף את זה בפני הציבור במקביל, כי כל מי שנכנס לרישום במרשם, כל מי שירשם יכול לראות את הרישומים אבל את בעלי הרישיונות בעצם לא, למרות שהתקנות חלות עליהם.

ליאת בלום: לכן חשבנו שזה נכון גם שרשימת בעלי הרישיונות תהיה חשופה לציבור.

ליאת בלום: לגבי סעיף קטן (ג), בעצם הסעיף הזה מדבר על המעבר של שירות בזק מהיתר לרישיון.

ליאת בלום: היה פה קושי להבין האם אנחנו נוכל לעשות את זה בדחיפות.

ליאת בלום: זאת אומרת, הגיע אלינו מישהו שפועל מכוח רישום במרשם ואנחנו סבורים מכל מיני שיקולים שפירטתי שהוא צריך להיות בעל רישיון, ואז הפרדנו בעצם.

ליאת בלום: יצרנו שני סעיפים נפרדים, אחד מתייחס לשירותי בזק או נותני שירותי בזק, שזה משהו רוחבי שיעבור דרך פיקוח של ועדת הכלכלה.

ליאת בלום: לעומת מישהו פרטני, נקודתי, שבנקודה מסוימת אנחנו חושבים שיש איזשהו קושי ולכן צריך להעביר אותו מרישום במרשם לרישיון, שזה לא ייעשה באישור ועדת הכלכלה כדי שנוכל לעשות את זה מהר ולתת מענה לצורך שלנו לאסדר את זה.

איתי עצמון: כי זו החלטה פרטנית.

ליאת בלום: כן, החלטה פרטנית, ספציפית לגבי גורם מסוים.

איתן גינזבורג: עו"ד איילת כהן מעגן מחברת בזק, התייחסות לסעיף 4.

איתן גינזבורג: בוקר טוב גברתי.

איילת כהן מעגן: בוקר טוב, אנחנו רצינו להתייחס בעצם לסעיף 4 לחוק המקורי.

איילת כהן מעגן: אז אנחנו יכולים לומר את זה עכשיו או בהמשך.

איתן גינזבורג: אני מציע שתעקבו אחרינו לפי מה שאנחנו מדברים עליו.

איתן גינזבורג: אנחנו כרגע בסעיף 4.

איתי עצמון: סעיף 4 כבר אושר, התיקון של סעיף 4 כבר אושר.

איתן גינזבורג: אנחנו בפרק ב', בסעיף הראשון של פרק ב'.

איתן גינזבורג: יש לך רצון להתייחס למה שדיברנו עליו עד עכשיו?

איילת כהן מעגן: לא, לא.

איתן גינזבורג: מאה אחוז.

איתן גינזבורג: האם יש עוד מישהו שרוצה להתייחס?

איתי עצמון: אני רק אגיד כהערה כמעט טכנית שאנחנו נפריד את הסעיף שנוגע לפעולת בזק מהרישה שכתובה כאן מכיוון שזו לא הוראה שגוברת על סעיף קטן (א).

איתי עצמון: סעיף קטן (א) מדבר רק על שירות בזק וכאן מדובר על פעולת בזק, אז לכן אנחנו ננסח את זה כסעיף קטן נפרד.

ליאת בלום: כן, אנחנו נחריג אותו כי הוא לא תחת (ב).

ליאת בלום: זו הערה נכונה ניסוחית.

איתן גינזבורג: תודה.

איתן גינזבורג: אנחנו שוב מבקשים מהמשתתפים בזום, מי שרוצה להגיד הערה שישלח אותה בצ'ט.

איתן גינזבורג: אנחנו מקבלים בברכה את חבר הכנסת אורי מקלב.

איתן גינזבורג: אפשר לבטא את זה גם בפ' סופית, אבל לא נבלבל את הצופים.

אורי מקלב: נשאיר את זה ככה, התכתבנו בעניין הזה אתמול.

איתן גינזבורג: ברוך תהיה.

אורי מקלב: אתה מודע לכך שאנחנו הגשנו הסתייגויות?

איתן גינזבורג: כן, כן.

איתן גינזבורג: אתה רוצה להציג אותן?

איתן גינזבורג: אתה לא חייב, אנחנו מאשרים לך.

אורי מקלב: אם אתה מקבל את זה כמו שהן.

איתן גינזבורג: כמה הסתייגויות?

איתי עצמון: יש שש הסתייגויות.

איתי עצמון: רגע, אבל בנוסף, זאת אומרת יש כאן הסתייגויות של סיעת הליכוד, ש"ס, יהדות התורה, ציונות הדתית.

איתי עצמון: בנוסף קיבלנו הסתייגויות גם מחבר הכנסת קרעי.

איתי עצמון: קיבלנו 44 הסתייגויות של חבר הכנסת קרעי ועוד שש הסתייגויות.

אורי מקלב: אני אחראי רק על השש הסתייגויות.

איתן גינזבורג: בסדר מאה אחוז.

איתן גינזבורג: כלומר אתה מגיש רק את אלה וכל השאר קרעי.

איתן גינזבורג: בסדר.

איתי עצמון: גם לגבי הסעיף שעכשיו הקראנו, אז יש לך הסתייגות למחוק את סעיף קטן (ג).

אורי מקלב: אני צריך להסביר?

איתי עצמון: חייבים להצביע אחרת אני לא יכול לכלול את זה.

איתן גינזבורג: לא הוא לא חייב להסביר.

איתי עצמון: להסביר לא, אבל להצביע חייבים.

איתן גינזבורג: להצביע בסדר, אבל אנחנו נצביע על הכל בבת אחת.

איתן גינזבורג: אנחנו עוד לא בשלב ההסתייגויות.

איתי עצמון: לא, אבל ברגע שאנחנו מאשרים את הסעיף - -

איתן גינזבורג: אה, אתה רוצה להצביע.

איתן גינזבורג: בסדר.

אורי מקלב: אני יכול להצביע בלי שזה, לעבור אחד אחד זה גם לא מקבל.

איתי עצמון: זה לא מתקבל.

איתן גינזבורג: אבל אם אתה רוצה להיות כאן, אהלן וסהלן, ואם לא אז אנחנו נצביע על זה.

אורי מקלב: אולי יכולה להיות פה איזו הסתייגות, אבל בסדר, אני יכול לא להיות פה.

איתן גינזבורג: לא, אפשר, אני מאשר, אני מאשר.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת מקלב, את ההסתייגויות שלך אני מאשר שגם לא תהיה פה.

איתן גינזבורג: אז אנחנו נצביע על ההסתייגות של חבר הכנסת מקלב, מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: נמנעים?

איתן גינזבורג: הצבעה ההסתייגות לא אושרה

איתי עצמון: לא התקבלה ועכשיו הוועדה יכולה להצביע על סעיף 4 להצעת החוק, החלפת סעיף 2.

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: הצבעה אושר

איתי עצמון: בסדר.

איתי עצמון: הסעיף הבא - -

איתן גינזבורג: החלפת סעיף 3?

איתי עצמון: כן, סעיף 3 שעניינו סייגים לתכולה.

איתי עצמון: גם כאן חלקים מהסעיף לא אושרו, שוב, בשל אותם קשיים שתיארתי קודם מבחינת הבהירות בעצם, מה נכנס לגדר אסדרה, מה לא, אגב ההגדרה "הכוונת פעולה", אבל גם כמה מרכיבים בסעיף שעניינו סייגים לתכולה.

איתי עצמון: בעקבות ליבון ודיון פנימי שערכנו עם משרד התקשורת הסעיף הזה גם תוקן.

איתי עצמון: אז הוועדה בעצם יכולה לדון ולהצביע, חלקים שלו אושרו.

ליאת בלום: נראה לי איתי שכדאי שנצביע לפי סעיפים קטנים, כי חלק פה אושרו ולא.

איתי עצמון: כן, כן, אני אומר, הוועדה יכול לדון ולהצביע לגבי החלקים מהסעיף שטרם אושרו.

ליאת בלום: אז אני ממשיכה, במקום סעיף 3 לחוק העיקרי יבוא: "סייגים לתחולה 3.

ליאת בלום: (א) הוראות סעיף 2 לא יחולו על אספקת שירות בזק דרך עיסוק שהוא אחד מאלה:

ליאת בלום: (1א) שירות העברת נתונים או שירות אחר המנוי בתוספת הראשונה שנותן השירות אינו קובע את מאפייני רשת הבזק באמצעותה הוא ניתן ואיכות השירות;"

איתי עצמון: אני מבקש שתסבירי את שני הסעיפים.

ליאת בלום: אז אני מסבירה כאן בעצם את שני הסעיפים ביחד.

ליאת בלום: מדובר בפתור מתכולה, הוא פתור שקבוע בחוק, זה לא איזושהי סמכות מנהלית שלנו.

ליאת בלום: שירות בזק הנלווה הוא בעצם אותם שירותים שהם לא שירותי בזק אבל הם בעצם ניתנים באמצעות שירות בזק ולכן אנחנו לא רוצים שהם יכנסו לאסדרה.

ליאת בלום: לגבי שירות העברת נתונים או שירות אחר המנוי בתוספת הראשונה, מדובר בשירותים שהיה לנו חשוב להבהיר שהם בעצם באיזושהי דרך בזיקה לרשת הפיזית, זאת בעצם "הכוונת הפעולה" הישנה.

ליאת בלום: אנחנו מסבירים פה שהוא צריך שיהיה לו איזשהו קשר לעולם הטלקום, איזושהי יכולת לקבוע את אופן התנהלות הרשת.

איתי עצמון: מה זה מאפייני רשת הבזק?

ליאת בלום: מאפייני רשת יכולים להיות עמידות הרשת, כמות התכנים שעוברים על הרשת, זה בעיקר מאפיינים טכניים שמאפיינים את הרשת ובזה שהוא יכול לקבוע אותם, יש לו את אותה זיקה לתשתית הפיזית שעליה דיברנו.

איתי עצמון: חשבתי שאולי נכון להגיד כאן, לפרט אולי קצת יותר - -

ליאת בלום: אז אנחנו דיברנו על זה וזה מוסכם עלינו שנוסיף כאן "ובכלל זה, נפח כמות הנתונים שעוברת על הרשת, עמידות הרשת, שרידות הרשת".

איתי עצמון: לא, צריך להגיד, הוועדה צריכה להצביע על זה.

ליאת בלום: אוקיי, אז נראה לי שאנחנו נבחר בשני המאפיינים היותר חשובים שזה שרידות הרשת וקיבולת הרשת.

בן חורין: אז רגע חבר'ה, תקריאו את הסעיף כמו שהוא וגדעון אולי תסביר לבקשת איתי.

ליאת בלום: אני אקריא כולל, יש כאן גם עוד עניין ניסוחי.

ליאת בלום: "שירות העברת נתונים או שירות אחר המנוי בתוספת הראשונה שנותן השירות אינו קובע את מאפייני רשת הבזק באמצעותה הוא ניתן ואת איכות השירות, ובכלל זה, קיבולת הרשת ושרידות הרשת".

גדעון שטרית: אלה שני מאפיינים שפשוט קובעים את הרשת עצמה, את הרשת הכללית שמי ששולט בהם ומי שקובע אותם הוא בעל הרשת ולא אנשים שמקבלים שירות מהרשת ולמעשה אין להם השפעה, הם פשוט מקבלים את השירות.

ליאת בלום: מה שהופך אותך לבעל זיקה תשתיתית לרשת שמצדיקה את היותך בעל רישיון.

זיו גלעדי: רגע סליחה, אני רק אוסיף שזאת רשימה פתיחה.

זיו גלעדי: זאת אומרת, אנחנו מתייחסים לדברים שהיום אנחנו רואים אותם כפרמטרים היותר חשובים שזה באמת כמו שגדעון אמר, הקיבולת והנפח.

זיו גלעדי: יכול להיות שבעתיד יהיו גם פרמטרים של מהירות התגובה וכל מיני דברים נוספים שכרגע הם פחות מרכזיים אבל ייתכנו בעתיד.

איתי עצמון: ותוכלו לתת דוגמא לשירות נלווה?

איתי עצמון: כי גם לגבי העניין הזה היו שאלות שעלו כאן בדיונים הקודמים.

זיו גלעדי: אז אני אתן דוגמאות של דברים שקיימים כבר היום שהם לא מדע בדיוני.

זיו גלעדי: יש לנו היום חברות שמספקות שירותים תשתיתיים, למשל מים וחשמל, שמתקינות כל מיני רכיבים חכמים במוני המים או במוני החשמל, שמאפשרים לקבל מידע או כל מיני אפשרויות אחרות של שליטה מרחוק.

זיו גלעדי: מבחינתנו ההתקנה של הרכיבים האלה, אומנם הם רכיבי תקשורת אבל השירות שניתן הוא שירות של אספקת מים או אספקת חשמל.

זיו גלעדי: ולכן, על עצם התקנת רכיב התקשורת, גם אם מתבצעת כאן איזושהי פעולת תקשורת, השירות הוא לא שירות תקשורת, השירות הוא שירות של אספקת חשמל או מים.

איתי עצמון: ולהבנתכם את השוק אתם חושבים שהחריגים האלה מספיק ברורים כדי לעמוד בפני עצמם ללא הוראות משלימות.

זיו גלעדי: נכון, אבל מה שבאמת הצענו זה איזושהי מנגנון שבו ניתן יהיה לפנות למשרד לקבל את עמדתו והמשרד יפרסם את העמדות שלו ברבים.

איתי עצמון: את רוצה כבר להקריא את זה ליאת?

איתי עצמון: גם את סעיף ב(1), זה בעצם המשך הסעיף.

ליאת בלום: ב(1) מתייחס ל(ב), אבל (ב) הוא בעצם אותו מנגנון שזיו דיבר עליו וב(1) זה: "השר יפרסם באתר האינטרנט של משרד התקשורת מידע תמציתי בדבר עמדתו ביחס למקרים שהובאו בפניו לצורך בחינת תחולת האמור בפסקה (1) ו-(1א) של סעיף קטן (א).

ליאת בלום: " זה בעצם הפרסום של אותו pre-ruling שנעשה כדי שלציבור יהיה ברור היה והגיע אלינו מקרה שאותו שירות פטור.

איתי עצמון: אין כאן אסדרה בעצם של עצם הבאת העניין בפניכם, זה רק לעניין הפרסום.

ליאת בלום: נכון, נכון.

איתי עצמון: אוקיי.

איתי עצמון: תקראי בבקשה גם את סעיף קטן (ג).

ליאת בלום: אני רק אגיד לפני שהוא לא אושר בגלל עניין הפיקוח הפרלמנטרי ואנחנו קיבלנו את עמדתכם.

ליאת בלום: "(ג) השר רשאי, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, לקבוע פטור מתחולת הוראות סעיף 2 לגבי שירותי בזק נוספים על אף האמור בסעיף קטן (א), אם נוכח כי אסדרת העיסוק בהם בהתאם להוראות חוק זה אינה נדרשת ורשאי הוא לקבוע תנאים לתחולת הפטור.

ליאת בלום: "

איתן גינזבורג: הערות למישהו?

איתן גינזבורג: יש הסתייגות?

איתי עצמון: כן.

איתן גינזבורג: נצביע על ההסתייגות.

איתי עצמון: ההסתייגות היא בסעיף 5, בסעיף 3(ב) המוצע כתוב אחרי השר "יבוא באישור ועדת הכלכלה" אבל לדעתי אין כאן השר, יש כאן "המנהל".

איתן גינזבורג: מי בעד ההסתייגות?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: הצבעה לא אושרה

איתי עצמון: עכשיו אפשר להצביע בעצם על כל סעיף 3 והחלקים שלא אושרו.

איתן גינזבורג: מי בעד הסעיף עם נוסח הוועדה?

איתן גינזבורג: הצבעה אושר

איתי עצמון: כן.

איתי עצמון: חלק מסעיף שטרם אושר, בסעיף 6 להצעת החוק, תיקון סעיף 4 פסקה 5 שעניינה תיקון סעיף קטן (ד).

ליאת בלום: גם כאן הסיבה לאי האישור היה עניין הפיקוח הפרלמנטרי והתקבלה עמדתכם והוספנו באישור ועדת הכלכלה.

ליאת בלום: אני אקריא את הסעיף.

איתי עצמון: אני רק אגיד במשפט שככל ההוראות האלה לעניין תנאים שנוגעים להיעדר הרשאות, זו הוראה שקבועה בדרך כלל בחקיקה ראשית, זה הכלל.

איתי עצמון: כאן יש איזשהו חריג שמאפשרים בעצם לשר לקבוע את הדבר הזה בתקנות ולכן סברנו שהתקנות האלה צריכות להגיע לאישור ועדת הכלכלה.

ליאת בלום: "(5) בסעיף קטן (ד), במקום הסיפה מהמילים "לעניין רישיון מיוחד" יבוא "השר רשאי לקבוע בתקנות, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת וכתנאי למתן רישיון, העדר הרשעה של מבקש הרישיון, ואם הוא תאגיד – גם של נושא משרה בתאגיד או בעל השפעה ניכרת בו, בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה המבקש אינו ראוי להיות בעל רישיון בזק, והעדר כתב אישום תלוי ועומד בעבירה כאמור, ורשאי השר לקבוע, לגבי מתן סוג רישיון מסוים, כי התנאי האמור יחול גם לעניין מי שמחזיק אמצעי שליטה במבקש רישיון שהוא תאגיד, בשיעור הנמוך מ-25%, כפי שיקבע (להלן – "מחזיק נבדק"); לעניין זה, "השפעה ניכרת" – כהגדרתה בסעיף 14א";

איתן גינזבורג: טוב, התייחסויות?

איתן גינזבורג: אין?

איתן גינזבורג: מי בעד הסעיף?

איתן גינזבורג: הצבעה אושר

איתי עצמון: כן, פסקה 5 אושרה.

איתי עצמון: הסעיף הבא שהוועדה יכולה לדון בו, סעיף 8 להצעת החוק, עניינו החלפת סעיף 4א1 המרשם ותקנות ההיתר הכללי, (ג) ו-(ג1).

ליאת בלום: הסעיף לא הוצבע בגלל נושא טובת הציבור שנתבקשנו לחדד את הנוסח.

איתי עצמון: טובת הציבור באיזה הקשר?

ליאת בלום: תיכף אני אקריא שאנחנו שוקלים רישום במרשם, היו כמה תנאים קבועים ושיקולים שבטובת הציבור.

ליאת בלום: בדיון הקודם העירו שטובת הציבור צריך להיות בנוסח קצת יותר מהודק ולכן פיצלנו את זה לשני סעיפים קטנים (ג) ו-(ג1) ואני מקריאה.

ליאת בלום: "(ג) הגיש אדם בקשה לרישום במרשם לפי סעיף קטן (ב), ירשום אותו המנהל במרשם בתוך עשרה ימי עבודה אם מצא שמתקיימים בו התנאים שלהלן ורשאי הוא לדרוש מהמבקש לצורך זה מידע ומסמכים נוספים: (1) הוא אינו קטין או פסול דין; (2) הוא אזרח ישראלי או תושב ישראל או תאגיד שהתאגד ונרשם בישראל או תאגיד שהתאגד מחוץ לישראל ונרשם כחברת חוץ לפי סעיף 346 לחוק החברות; (3) הוא אינו מצוי בהליכי חדלות פירעון כהגדרתם בחוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי, תשע"ח-2018 או בהליכי פשיטת רגל לפי פקודת פשיטת הרגל [נוסח חדש], תש"ם-1980; (4) היה הספק המורשה תאגיד – הוא לא החליט על פירוקו מרצון ובית המשפט לא מינה לו כונס נכסים או ציווה על פירוקו.

ליאת בלום: (ג1) בנוסף על האמור בסעיף קטן (ג), רשאי המנהל אם הדבר נדרש לדעתו בנסיבות העניין, להביא בחשבון, לעניין הרישום במרשם, גם שיקולים שבטובת הציבור.

ליאת בלום: "

איתן גינזבורג: טוב, הערות?

איתן גינזבורג: אין?

איתי עצמון: יש הסתייגות של חבר הכנסת מקלב בסעיף 8 לסעיף 4א1 (ג) המוצע, במקום עשרה ימי עבודה, יבואו חמישה ימי עבודה.

איתן גינזבורג: נצביע על ההסתייגות.

איתן גינזבורג: מי בעד ההסתייגות שירים את ידו?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: הצבעה לא אושר

איתי עצמון: נצביע על סעיפים קטנים (ג) ו-(ג)1.

איתן גינזבורג: נצביע עליהם, מי בעד הסעיפים כנוסח הועדה?

איתן גינזבורג: הצבעה אושר

איתי עצמון: הסעיף הבא סעיף 10 להצעת החוק, תיקון סעיף 4ג לחוק העיקרי.

איתן גינזבורג: רשום שאושר.

איתי עצמון: חלקו לא אושר.

זיו גלעדי: נכון.

זיו גלעדי: אנחנו בסעיף 2 (ב).

זיו גלעדי: "(ב) במקום פסקה (3) יבוא: "(3) דרכים ומועדים לתשלום האגרות, לרבות אופן עדכון סכומיהן בהתאם לשינוי במדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, וכן תשלום של הפרשי הצמדה, ריבית פיגורים והוצאות גביה על אגרה שלא שולמה במועדה.

זיו גלעדי: ";"

איתן גינזבורג: טוב, הערות לגבי הסעיף הזה?

איתן גינזבורג: אין?

איתן גינזבורג: בואו נצביע עליו.

איתן גינזבורג: מי בעד הסעיף?

איתן גינזבורג: ירים את ידו.

איתן גינזבורג: הצבעה אושר

איתי עצמון: הסעיף הבא הוא סעיף 11 להצעת החוק.

זיו גלעדי: רגע, התבקשתי להציג את עצמי.

זיו גלעדי: זיו גלעדי מהלשכה המשפטית במשרד התקשורת.

זיו גלעדי: סעיף 11 להצעת החוק "בסעיף 4ג1 לחוק העיקרי, במקום "לדרוש מבעל רישיון או ממי שפועל מטעמו", יבוא "לדרוש מספק מורשה, ממי שפועל מטעמו", אחרי "בביצוע שידורים" יבוא "או ממי שהשר שוקל לקבוע כי שירות הניתן על ידו הוא שירות אחר שיש להוסיפו לתוספת הראשונה בהתאם לקבוע בהגדרת שירות בזק", ובמקום הסיפה מהמילים "בסעיף זה" יבוא "בסעיף זה, "ספק מורשה" – לרבות בעל רישיון לשידורים ומי שעוסק בסחר בציוד קצה ".

זיו גלעדי: "

איתי עצמון: הסבר בבקשה.

זיו גלעדי: הסעיף הזה עוסק בדרישת מידע לצרכי האסדרה השותפת של המשרד והשינויים כאן הם בגלל שינויים במונחים מהמונח "בעל רישיון לספק מורשה" כך שזה יחול גם על מי שרשום במרשם ולא רק על בעלי רישיון.

איתי עצמון: התוספת שאתם מוסיפים היא דרישת מידע בעצם מגורם שהוא לא גורם מפוקח שאפשר יהיה לדרוש ממנו מידע כדי לשקול האם להביא אותו בגדר הרגולציה.

זיו גלעדי: נכון, זה בדיוק מה שאנחנו מציעים.

זיו גלעדי: שיש גורמים שאנחנו שוקלים האם להכניס אותם לגדר האסדרה ובשביל לשקול לקבל החלטה מנהלית מושכלת, צריך קודם כל לעשות איסוף נתונים, בשביל איסוף הנתונים צריך לפנות גם לגורמים שהם באותו מועד לא מאוסדרים, הם מועמדים לאסדרה אבל עדיין לא.

איתי עצמון: ויש סנקציה על אי מסירת מידע?

זיו גלעדי: יש סנקציה על מי שהוא בעל רישיון.

זיו גלעדי: לעניין הספציפי הזה לא קבענו סנקציה אבל חשוב לנו שהחובה תהיה גם אם בשלב הזה עדיין אין סנקציה כנגד זה.

איתן גינזבורג: טוב, התייחסויות נוספות?

איתן גינזבורג: מישהו בזום?

איתן גינזבורג: אם לא אז נעבור להצבעה.

איתן גינזבורג: מי בעד הנוסח?

איתן גינזבורג: הצבעה אושר

איתי עצמון: סעיף 11 אושר.

איתי עצמון: בסעיף 12 להצעת החוק שעניינו תיקון סעיף 4ד רבא לחוק העיקרי יש בקשה לדיון מחדש לעניין פסקה 2.

איתי עצמון: תסבירו בבקשה.

זיו גלעדי: קודם להקריא או להסביר.

איתי עצמון: לא, להסביר.

זיו גלעדי: אוקיי.

זיו גלעדי: אז סעיף 4ד עוסק בצו שירות חיוני.

איתן גינזבורג: דיון מחדש של מי זה?

איתן גינזבורג: של המשרד עצמו?

זיו גלעדי: של השר כן.

זיו גלעדי: צו שירות חיוני זה מקביל לרעיון של צו אינטרסים חיוניים לגבי חברות ממשלתיות.

זיו גלעדי: זה למעשה הסעיף שקדם לצו אינטרסים חיוניים.

זיו גלעדי: אנחנו פשוט רוצים להבהיר שההוראות שייקבעו במסגרת הצו שירות חיוני, הן הוראות שרואים בהן או כהוראת רישיון, או כהוראה אחרת שהיא בעצם הוראה שנלוות להיתר הכללי במקרה שמי שיש עליו את החובה של השירות החיוני, הוא לא בעל רישיון אלא ספק מורשה שרשום במרשם.

זיו גלעדי: לכן התיקון הזה.

איתי עצמון: אבל מה שמופיע בבקשת השר הוא קצת שונה מהנוסח שהגשתם, אז צריך להגיד מה השינוי.

זיו גלעדי: נכון, אנחנו בנוסח ששלחנו לוועדה ביקשנו שהסעיף ימחק, אבל אחרי איזושהי שקילה אנחנו מבקשים שבעצם הוא יוחלף בנוסח אחר שאני אקריא אותו.

זיו גלעדי: ליאת יש לך את הנוסח המדויק שאנחנו רוצים להקריא שעליו יצביעו.

ליאת בלום: אני יכולה להקריא את נוסח החקיקה.

איתן גינזבורג: לא, לא את המשולב.

ליאת בלום: ובמקום המילים "יהיה חלק מהרישיון" יבוא "יחולו על הספק המורשה שנותן את השירות החיוני, אלא אם כן נקבע בצו אחרת" זה הנוסח.

איתן גינזבורג: איפה?

איתן גינזבורג: אני לא רואה את הנוסח.

איתי עצמון: לא, זה נוסח חדש.

איתי עצמון: זה מופיע במכתב השר אבל לא בנוסח שבפני הוועדה.

איתי עצמון: הוראות הצו יחולו על ספק מורשה שנותן שירות חיוני אלא אם כן נקבע במפורש אחרת בצו.

זיו גלעדי: נכון, הרעיון הוא שיש הוראות בצו השירות החיוני שחלות לפעמים על בעל השליטה, לפעמים על הספק המורשה עצמו ואנחנו רוצים אפשרות להחיל אותם או על זה או על זה.

זיו גלעדי: הוראה שהוחלה למשל על בעת השליטה בבעל הרישיון או בספק המורשה, יהיה אפשר להחיל אותה גם על הספק המורשה.

איתי עצמון: הצו לא חל בכל מקרה?

ברוריה מנדלסון: תלוי, לא תמיד, לפעמים יש הוראות ספציפיות גם על בעל הרישיון או הספק המורשה, ולפעמים לא ורצינו שלא יהיה ספק בעניין ושיהיה ברור שההוראות של הצו חלות גם על הספק המורשה.

איתי עצמון: הבנתי אוקיי, אז בעצם צריך לפתוח מחדש את הרוויזיה.

איתן גינזבורג: כן אז מי בעד פתיחת הרוויזיה?

איתן גינזבורג: ירים את ידו.

איתן גינזבורג: הצבעה אושר

איתי עצמון: ולגופו של עניין לפי הנוסח שהוקרא.

אורי מקלב: רק שנייה לפני זה, יש כאן את העוזר של קרעי אדוני יושב הראש, על ההסתייגויות לסעיפים כשקרעי נמצא, הוא מבקש ממני עד שהוא מגיע כמה דקות שנוכל להציג אותם.

איתי עצמון: לגבי הסעיפים שעוד לא - -

אורי מקלב: לא, רק על דברים שקשורים לאותו סעיף שנמצאים בהסתייגויות של קרעי.

איתי עצמון: לסעיף הזה?

אורי מקלב: אני לא יודע, אני אבדוק את זה.

איתי עצמון: תגיד לי מה ההסתייגויות, על מה אתם מבקשים לדון?

קריאה: על הכל.

איתן גינזבורג: מה הכל?

קריאה: כל הסתייגות שעוד לא עברתם שמקלב ייצג פה את קרעי.

איתי עצמון: אני אומר, חלק מהדברים כבר לא רלוונטיים, אז תגידו מה רלוונטי.

קריאה: באיזה סעיף אתה עכשיו?

איתי עצמון: עכשיו אנחנו בסעיף 12 להצעת החוק שכבר הוצבע, סעיף 4(ד).

קריאה: אז ההסתייגויות שלנו רלוונטיות, הינה הסתייגות לסעיף 18 ששלחתי לך, שזה סעיף 37 ומעלה.

איתי עצמון: תציגו אוקיי.

איתן גינזבורג: מי בעד ההסתייגות?

איתן גינזבורג: ירים את ידו.

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: הצבעה לא אושר

איתי עצמון: בסעיף הזה אבל לא הוגשה הסתייגות, לסעיף 12.

איתן גינזבורג: בסדר, אנחנו נצביע על הנוסח שהוקרא, מי בעד הנוסח?

איתן גינזבורג: ירים את ידו.

איתן גינזבורג: הצבעה אושר

ליאת בלום: איתי אני רק רוצה רגע לחדד, כי נאמר כאילו במסמך הרוויזיה זה לא הנוסח שכאן ומסמך הרוויזיה הוא מעודכן.

איתי עצמון: זה מה שאמרתי.

ליאת בלום: הנוסח שהקראתי תואם את מסמך הרוויזיה.

איתי עצמון: אמרתי שהנוסח שמונח על שולחן הוועדה לא תואם את מכתב השר, לכן צריך היה לחדד, זה מה שאמרתי כי שאל יושב הראש איפה מופיע הנוסח.

איתי עצמון: הסעיף הבא הוא לדעתי תיקון סעיף 12 בעמוד 28 את סעיף 37 להצעת החוק.

איתי עצמון: תיקון סעיף 12 לחוק העיקרי.

זיו גלעדי: אז אני אקריא את הסעיף מראשיתו.

זיו גלעדי: " בסעיף 12 לחוק העיקרי –

קטן יבוא: "(א) השר יקבע בתקנות, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, הוראות לעניין הגבלת החובה לפי סעיף 64א(ב)(3) או סעיף קטן (ב)(1א) לבצע פעולת בזק ולספק שירות בזק לכלל הציבור בכל הארץ או לפחות באזור שירות, ובכלל זה נסיבות שבהן תתאפשר דחיית המועד לקיום החובה כאמור; בתקנות לפי סעיף קטן זה רשאי השר, בין השאר, לקבוע הוראות לעניין הגשת בקשה של ספק מורשה להגבלת החובה כאמור ולעניין בחינת הבקשה והחלטה בה, ו לעניין מינוי ועדה מייעצת לצורך מתן המלצה בנוגע לבקשה כאמור והשיקולים שעליה לשקול בבחינת הבקשה.

קטן יבוא: "; (2) בסעיף קטן (א1) – (א) בפסקה (1), במקום "שירות שיחות" יבוא "שימוש בשירות טלפוניה לצורך התקשרות"; (ב) בפסקה (3) – (א) ההגדרה "בעל רישיון" – תימחק; (ב) אחרי ההגדרה "ניתוק שירות" יבוא: ""ספק מורשה" – ספק מורשה המספק שירות טלפוניה באמצעות רשת בזק שאינה מערכת רדיו טלפון נייד;"; (3) בסעיף קטן (ב) – (א) ברישה, אחרי "בפרק ה'" יבוא "ובלי לגרוע מהוראות סעיפים 4, 4א1 ו-4 ג1,", ובמקום "באישור ועדת הכלכלה" יבוא "או ברישיון או בהוראת מינהל, לפי העניין,"; (ב) בפסקה (1), במקום הרישה עד המילה "ותנאים" יבוא "תנאים", ובמקום "למקומות ישוב" יבוא " לאזורי שירות, למקומות, לישובים," (ג) במקום פסקה (2), יבוא: "(2) קביעת חובה לבצע פעולות בזק ולספק שירות בזק לכלל הציבור בכל הארץ או לפחות באזור שירות, או לחלק מהציבור; (ד) פסקאות (3) ו-(4) – יימחקו;" אני אתן פה איזה הסבר קצר.

קטן יבוא: החובה שבסעיף (א) בעצם מדובר על תקנות שחובה להתקין אותן והן תקנות באישור ועדת הכלכלה של הכנסת.

איתי עצמון: כבר יש היום תקנות.

זיו גלעדי: נכון, כבר קיימות היום, שהן בעצם מעגנות איזשהו מנגנון לדחיית מועדי ביצוע פריסה שבחובה, מה שאנחנו היום מכנים "פריסה אוניברסלית" אבל בעתיד ייתכנו עוד כל מיני חובות פריסה.

זיו גלעדי: אז זה הסעיף שבעצם מעגן את הסמכות הזאת, כאמור זה בתקנות ובתקנות באישור הוועדה.

זיו גלעדי: סעיף קטן (א1) שאנחנו עושים בו כמה תיקונים טכניים, הוא סעיף שמתייחס היום לאפשרות שמי שקו הטלפון שלו נותק, להמשיך גם בתקופה שלאחר הניתוק לפרק זמן מוגבל לבצע שיחות למוקדי חירום שהם חיוניים עבורו.

זיו גלעדי: גם כאן אנחנו עושים פשוט תיקונים טכניים שמתאימים את זה מהנוסחים הישנים של בעלי רישיון לנוסחים העדכניים של החוק.

זיו גלעדי: התיקונים לסעיף קטן (ב) הם תיקונים שמצמצמים את התקנות שאנחנו נקבע לפי הסעיף הזה, מרבית התקנות ייקבעו במה שקראנו לו "תקנות ההיתר הכללי" והסמכות שנשארה במסגרת 12(ב) היא יותר מצומצמת.

איתי עצמון: אני רק אוסיף שהיום יש סמכות לשר התקשורת להתקין תקנות בשורה של נושאים, תקנות באישור ועדת הכלכלה.

איתי עצמון: בעצם ההצעה כאן היא מאוד לצמצם את גדר הסמכות, הנושאים שלגביהם שר התקשורת יהיה מוסמך להתקין תקנות ולוותר על הפיקוח הפרלמנטרי.

איתי עצמון: אני אומר שהתיקון הזה תואם איתנו, להבנתי לפחות, לכן לא נדרש כאן בהכרח פיקוח פרלמנטרי, מדובר על עניינים יותר טכניים ולכן לא חשבתי שחשוב מאוד שיגיעו בהכרח לאישור הוועדה.

איתי עצמון: יש כאן חובות דיווח למשל, או תנאים למתן שירותים, שהרבה מההוראות האלה קבועות ככלל ברישיונות אם אינני טועה, נכון?

איתי עצמון: כלומר לא לגבי כל הנושאים בכלל יש היום חקיקה.

זיו גלעדי: נכון, מרבית הנושאים האלה מוסדרים ברישיונות ובשאיפה שלנו בעתיד הם יוסדרו בתקנות ההיתר הכללי.

איתן גינזבורג: טוב, התייחסויות?

איתן גינזבורג: אין?

אורי מקלב: יש כאן רק איזו הסתייגות אחת לבטל את הסעיף, נכון?

איתי עצמון: כן, כן, צריך להצביע עליה.

איתן גינזבורג: אתה מצטרף לכל ההסתייגויות האלה מקלב?

אורי מקלב: אם אני מצטרף?

אורי מקלב: אני רק מציג אותן אם זה אפשרי.

איתן גינזבורג: נאפשר כמה הסתייגויות כאלה, אבל אי אפשר שכל ההסתייגויות - -

קריאה: למה לא? זה אפשרי.

איתן גינזבורג: לא יודע.

איתן גינזבורג: מי בעד ההסתייגות?

איתן גינזבורג: ירים את ידו.

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: הצבעה לא אושר נצביע על הסעיף.

איתן גינזבורג: מי בעד הסעיף?

איתן גינזבורג: ירים את ידו.

איתן גינזבורג: הצבעה אושר

איתי עצמון: סעיף 37 להצעת החוק אושר.

איתי עצמון: יש עוד הסתייגות אני רואה, לסעיף 37(1), אבל התקנות האלה הן בכל מקרה באישור ועדה.

איתי עצמון: מה ההסתייגות?

איתן גינזבורג: הוועדה מייעצת שזה יהיה - -

איתי עצמון: שמינוי הוועדה המייעצת יהיה באישור ועדה?

איתן גינזבורג: מי בעד ההסתייגות הזו?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: הצבעה לא אושר

איתי עצמון: עכשיו למעשה אנחנו ממשיכים בדיון בשאר סעיפי הצעת החוק.

איתי עצמון: הסעיף הבא הוא סעיף 38, לדעתי אין כאן עוד סעיפים שאושרו, אפשר להמשיך פשוט ברצף.

זיו גלעדי: אוקיי, סעיף 38.

זיו גלעדי: "38.

זיו גלעדי: בסעיף 13 לחוק העיקרי – (1) בסעיף קטן (א) -

הביטחון" יבוא: "ספק מורשה" – לרבות בעל רישיון לשידורים ומי שקיבל רישיון לפי הפקודה; (2) אחרי סעיף קטן (ה) יבוא: "(ו) נציג כוחות הביטחון רשאי לדרוש מספק מורשה למסור לו, במועד, במתכונת ובאופן שיורה, כל מידע הנחוץ לשם הפעלת הסמכויות לפי סעיף זה, למעט מידע כהגדרתו בסעיף 7 לחוק הגנת הפרטיות, התשמ"א-1981 או ידיעות אודות ענייניו הפרטיים של אדם גם אם אינם מידע כאמור.

הביטחון" יבוא: ""

איתי עצמון: אוקיי, תסביר בבקשה.

זיו גלעדי: אז גם כאן התיקון שאנחנו עושים הוא התאמה לפורמט החדש שבו החוק עוסק בספקים מורשים ולא בבעלי רישיונות.

זיו גלעדי: אז אני אסביר, ההתאמה בפסקה 1 היא התאמה ברמה המילולית.

זיו גלעדי: מכיוון שהחוק עוסק בספקים מורשים וכבר לא בבעלי רישיונות אז עשינו התאמה.

זיו גלעדי: ההתאמה בפסקה 2 יש לה משהו טיפה יותר מהותי, היא יוצרת אפשרות ישירה לנציגי כוחות הביטחון כפי שהם מוגדרים בסעיף 13 לבקש מידע שהוא בעיקרו מידע טכני, הוא כמובן מסויג כאן, מידע של הגנת הפרטיות, יכולים לבקש מידע באופן ישיר מהספקים המורשים כדי להפעיל את הסמכות שבסעיף.

זיו גלעדי: אני אגיד מראש שיש הוראה נוספת לגבי התכולה של סעיף 13, אנחנו נדון בה כשנדבר על הוראות המעבר בסוף החוק.

איתי עצמון: כן, ההוראה הזו גם הופצה כמובן ופורסמה באתר הוועדה.

איתי עצמון: מהגדרת ספק מורשה מחקתם "מי שמכווין פעולה של רשת בזק", שוב בגלל אי הבהירות שיצרה ההגדרה, אז בעצם ספק מורשה הוא מי שמספק שירותי בזק ובעל רישיון לשידורים ומי שקיבל רישיון לפי פקודת הטלגרף האלחוטי".

בן חורין: יושב הראש זאת ההוראה שמאפשרת לכוחות הבטחון לבקש מידע מכוח חוק התקשורת.

איתן גינזבורג: טוב.

איתן גינזבורג: הערות לגבי הסעיף?

איתן גינזבורג: אין.

איתן גינזבורג: נמשיך.

איתי עצמון: כן, אנחנו נעשה את זה במרוכז.

איתי עצמון: הוועדה תדון בכמה וכמה סעיפים ואז תצביע במרוכז על הסעיפים ועל ההסתייגויות.

זיו גלעדי: אני אתקדם עד 14(א), ברשותכם.

זיו גלעדי: "39.

זיו גלעדי: בסעיף 13א(א) לחוק העיקרי –

זיו גלעדי: בהגדרה "מערכת בזק" המילים "לביצוע פעולות בזק או" – יימחקו; (3) אחרי ההגדרה "נציג מערכת הביטחון" יבוא: ""ספק מורשה" – לרבות מי שקיבל רישיון לפי הפקודה;".

זיו גלעדי: "

איתי עצמון: רגע, לגבי כל סעיף תקריא ותסביר בקצרה.

זיו גלעדי: סעיף 13(א) הוא סעיף שמדבר על אירוע בשעת חירום, גם כאן אנחנו עושים התאמות טכניות של המונחים "בעל רישיון", אנחנו מבטלים את המונחים "לביצוע פעולות בזק" בגלל שפעולות בזק ככלל לא דורשות יותר אסדרה.

זיו גלעדי: זהו, לכן בעצם מדובר בהתאמות טכניות לאור החקיקה החדשה.

זיו גלעדי: אלא אם יש שאלות אני אמשיך לסעיף 40.

זיו גלעדי: "40.

זיו גלעדי: בסעיף 13ב לחוק העיקרי – (1) בסעיף קטן (א), המילה "בסיסיים" – תימחק;

זיו גלעדי: כאן התיקון הזה נובע מהעובדה ששירותי הבזק שנשארו באסדרה בחוק החדש הם ממילא שירותים שאנחנו תופסים אותם בסיסים.

זיו גלעדי: אנחנו חושבים שניפינו פה את המוץ מן התבן וכבר אין במתכונת החדשה שבה יש שלושה שירותים שמוגדרים, אין יותר שירותים שהם לא בסיסים.

זיו גלעדי: "41.

זיו גלעדי: סעיף 14 לחוק העיקרי – בטל.

זיו גלעדי: " סעיף 14 לחוק העיקרי הוא סעיף שמאפשר לבעל רישיון לקבוע כללים ומעניק לכללים האלה איזשהו מעמד סטטוטורי.

זיו גלעדי: זה סעיף בפורמט שהוא קצת לא מקובל היום בחקיקה.

זיו גלעדי: אני כן אגיד שיש היום כללים כאלה, חלק מהכללים אפילו נכללו בהם הוראות שאנחנו מוצאים בהם חשיבות ואת ההוראות שאנחנו מוצאים בהן חשיבות אנחנו נטמיע לתוך תקנות ההיתר הכללי ולא נותיר אותם ככללים שקבע גורם מפוקח והוענק להם איזשהו מעמד סטטוטורי.

איתן גינזבורג: הערות לגבי הסעיף?

איתן גינזבורג: נתקדם.

איתי עצמון: צריך להצביע על כמה הסתייגויות ואז אפשר יהיה להצביע על הסעיפים האלה שהוקראו, כלומר מסעיף 38 עד 41 כולל.

איתי עצמון: יש הסתייגויות לסעיף 38 שיימחק, לסעיף 38(2ו) במקום "למעט" יבוא "לרבות", סעיף 39, 40 ו-41 ימחקו.

איתן גינזבורג: לא צריך להקריא.

איתן גינזבורג: מי בעד ההסתייגות?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: הצבעה לא אושר

איתי עצמון: נדחו והוועדה יכולה להצביע על אותם סעיפים.

איתן גינזבורג: נצביע על הסעיפים בנוסח הוועדה, מי בעד הסעיף?

איתן גינזבורג: הצבעה אושר

זיו גלעדי: אקריא לפי הסעיפים המקוריים.

זיו גלעדי: "42.

זיו גלעדי: בסעיף 14א לחוק העיקרי – (2) אחרי ההגדרה "השפעה ניכרת" יבוא: ""ספק שירותי בזק נייחים" – ספק מורשה שבמועד הקובע היה בעל רישיון כללי למתן שירותי בזק פנים-ארציים נייחים שלפיו חלה עליו באותו מועד החובה לבצע פעולת בזק ולתת שירות בזק לכלל הציבור בכל הארץ או לפחות באזור שירות, ושחלות עליו הוראות סעיף 64א(ב)(3);"; (3) ההגדרה "רישיון מפ"א כללי" – תימחק; (4) בהגדרה "רשת גישה מתכתית" במקום "רשת כבלים מתכתית שבעל רישיון מפ"א כללי" יבוא "רשת בזק שהיא רשת כבלים מתכתית שספק שירותי בזק נייחים"; (5) בהגדרה "רשת מתקדמת" במקום "רשת המבוססת" יבוא "רשת בזק המבוססת" ובמקום "רשת שוות ערך" יבוא "רשת בזק שוות ערך"; (6) במקום ההגדרה "שירות בזיקה לתשתית" יבוא: ""שירות בזיקה לתשתית" – אחד מאלה: (1) שירות בזק; (2) כל שירות אחר שאינו שירות בזק, הניתן בהתאם לרישיון כאמור בסעיף 2(ב)(1)(ב); ולמעט: (1) שירות בזק שניתן בעיקרו באמצעות לווין הנמצא במיקום או עושה שימוש במסלול הרשום באיגוד הבזק הבין-לאומי (ITU) ולא ניתן לתתו ללא שימוש בלוויין כאמור; (2) שירות כאמור בסעיף 2(ב)(3); (3) שירות הניתן בהתאם להסכם שיתוף רשת גישה, שנערך בין בעלי רישיון לפי סעיף 2(ב)(1)(א)(1) בהתאם לרישיונותיהם.

זיו גלעדי: (7) במקום ההגדרה "שירות גישה לאינטרנט" יבוא: ""שירות גישה לאינטרנט" – שירות גישה לאינטרנט בין שהוא ניתן בתמורה ובין שלא בתמורה;".

זיו גלעדי: "

איתי עצמון: אני מציע שתקרא עד הסוף את כל התיקונים שנוגעים לפריסת רשת מתקדמת ואז תסביר אותם במרוכז.

זיו גלעדי: בסדר גמור.

זיו גלעדי: "43.

זיו גלעדי: בסעיף 14ב לחוק העיקרי – (1) בכותרת השוליים, במקום "בעל רישיון מפ"א כללי אחר" יבוא "ספק שירותי בזק נייחים אחר"; (2) בסעיף קטן (א), אחרי "כנוסחו במועד הקובע" יבוא "ועל אף הוראות סעיף 64 א(ב)(3)"; (3) בסעיף קטן (ד)(2), במקום "בעל רישיון מפ"א כללי" יבוא "ספק שירותי בזק נייחים", במקום "לפי סעיף 4 לקבוע ברישיון של בעל רישיון כאמור" יבוא "לפי סעיפים 4, 4א1 או 12 לקבוע ברישיון של ספק שירותי הבזק הנייחים או בהיתר הכללי, לפי העניין" ובמקום "בידי בעל הרישיון" יבוא "בידי ספק שירותי הבזק הנייחים".

זיו גלעדי: (4) בסעיף קטן (ה), במקום "ברישיונו של בעל רישיון מפ"א כללי אחר" יבוא "ברישיונו של ספק שירותי בזק נייחים אחר", במקום "או אותו בעל רישיון" יבוא "או אותו ספק שירותי בזק נייחים" "; (5) בסעיף קטן (ו), המילים "שרישיון מפ"א כללי ייחשב רישיון שאינו רישיון כללי או כדי להביא לכך" – יימחקו, ובמקום "בעל רישיון כאמור" יבוא "ספק שירותי בזק נייחים".

זיו גלעדי: 44.

זיו גלעדי: בסעיף 14ג לחוק העיקרי –

זיו גלעדי: (2) בסעיף קטן (ט) המילים "הכללי של משרד התקשורת" – יימחקו.

זיו גלעדי: 45.

זיו גלעדי: בסעיף 14ד לחוק העיקרי – (1) בסעיף קטן (ו) - (א) אחרי "לפי סעיף 4" יבוא "או נרשם במרשם", אחרי "יקבע השר ברישיונו" יבוא "או יורה לו בהוראת מינהל, לפי העניין," ואחרי "שיקבע השר ברישיון" יבוא "או שיורה עליהם בהוראת המינהל".

זיו גלעדי: (ב) בסיפה יבוא "השר יורה על אזורי התמרוץ שייכללו באזור השירות ברישיון או בהוראת מינהל, לפי העניין.

זיו גלעדי: "

איתי עצמון: הוראת מינהל זו הוראת מינהל לפי סעיף 4א1 (ח) נכון?

איתי עצמון: מדובר על אותה הוראת מינהל, ורק בעניינים שלגביהם ניתן לתת הוראות מינהל לפי תקנות ההיתר הכללי.

ליאת בלום: נכון, זו אותה הוראת מינהל שניתנת לאותם תקנות כשבעצם תקנות ההיתר הכללי יכולות להיות מכמה סעיפי סמכות.

קטן יבוא: "(ז) אין בקביעת חובה לפרוס רשת מתקדמת באזור שירות ברישיון או בהוראת מינהל לפי סעיף קטן (ו), כשלעצמה, כדי שיראו את הרשת המתקדמת שיפרוס הספק המורשה כרשת בזק ציבורית; לעניין ספק שירותי בזק נייחים שאינו החברה יחולו הוראות סעיף קטן (ו) על אף האמור בסעיף 14ב(ד)(2).

קטן יבוא: " 46.

קטן יבוא: בסעיף 14ה לחוק העיקרי - (3) בסעיף קטן (ד), אחרי "ברישיון הזוכה" יבוא "או בהוראת המינהל"; (4) בסעיף קטן (ה), בכל מקום, במקום "למנוי" יבוא "ללקוח", ובהגדרה "מנוי עסקי", במקום "מנוי" יבוא "לקוח".

קטן יבוא: 47.

קטן יבוא: בסעיף 14ו לחוק העיקרי – (1) בסעיף קטן (ב), במקום "ברישיונו של בעל רישיון" יבוא "ברישיון או בהוראת מינהל, לפי העניין,", אחרי "בהתאם לרישיון" יבוא "או בהוראת המינהל, לפי העניין," ובמקום "ברישיונו של בעל רישיון" יבוא "ברישיון או בהוראת מינהל, לפי העניין"; (2) בסעיף קטן (ג), במקום "ברישיונותיהם של" יבוא "ברישיונות או בהוראות המינהל החלות על"; 48.

קטן יבוא: בסעיף 14ח לחוק העיקרי, בפסקה (1), אחרי "ברישיונו" יבוא ", בתקנות ההיתר הכללי או בהוראת מינהל החלה עליו, לפי העניין".

קטן יבוא: "

איתי עצמון: אני מציע שכאן נעצור כי יש לנו גם תיקון לגבי הסעיף הבא.

איתי עצמון: תסביר באופן כללי מה בעצם המסגרת של התיקונים שאתם מציעים לעניין התיקון האחרון בחוק התקשורת שנוגע לפריסת רשת מתקדמת, מה שנקרא הסיבים האופטיים.

זיו גלעדי: אוקיי, באמת פרק ד1 לחוק, הסעיפים שהקראנו, זה פרק שנוסף לפני קצת יותר משנה שעניינו פריסת סיבים אופטיים.

זיו גלעדי: התפישה מאחורי הפרק הזה היא שיש איזושהי חובת פריסה שחלה על החברה שהחברה היא בזק, לבצע פריסה ובאזורים שבזק בוחרת לא לפרוס תתבצע פריסה על ידי חברות אחרות באמצעות מכרזים שיערכו לכך.

זיו גלעדי: ברגע שחברה זוכה במכרז, מוטלת עליה חובה לגבי אותו אזור.

זיו גלעדי: מרבית התיקונים עוסקים בשאלה הטכנית של איך תוטל עליהם החובה.

זיו גלעדי: האם היא תוטל ברישיון, מכיוון שחלקם כנראה לא יהיו בעלי רישיונות, אלא ספקים מורשים שרשומים במרשם, אז ההוראה הזאת תוטל עליהם בהוראת מינהל.

איתי עצמון: למשל אזורי הפריסה?

זיו גלעדי: למשל אזורי הפריסה.

זיו גלעדי: אז זה מרבית התיקונים.

זיו גלעדי: אני כן אגיד, יש תיקון שגם חשוב לי להגיד עליו משהו, לגבי ההגדרה של שירות בזק בזיקה לתשתית, שזה בעצם הבסיס הכספי של כספי קופת התמרוץ, מה שאנחנו קורים.

זיו גלעדי: זאת אומרת, הכסף שנאסף ממפעילים כדי לממן פריסה באותם אזורים שאחר כך עוברים למכרז.

זיו גלעדי: כאן אנחנו עושים קצת שינויים שחלקם נובע משינוי ההגדרות, חלקם נובע מהניסיון שהיה לנו בגביית הכסף בשנה האחרונה וכל מיני אי בהירויות שהיו.

זיו גלעדי: אז אני כן רק רוצה ממש בקצרה לעבור על זה.

זיו גלעדי: אז שירות בזיקה לתשתית, השירות הראשון הוא שירות בזק, הכוונה היא לכל שירות בזק, מחויב בתשלום, או רואים בו כשירות בזיקה לתשתית.

זיו גלעדי: הדבר השני הוא כל שירות שאינו שירות בזק אבל הוא ניתן בהתאם לרישיון כאמור בסעיף 2(ב)(1)(ב), זה הרישיון לספקים גדולים.

איתי עצמון: אבל הרישיון הוא לשירות בזק.

זיו גלעדי: נכון, אבל יכולים להיות שירותים שהם ניתנים ביחד, מעורבבים, כרוכים, חבילות, ואנחנו נרצה לראות גם בשירותים שהם לא שירותי בזק גרידא, כשירותים שהם נכנסים - -

איתי עצמון: אבל רק אם הם ניתנים לפי הרישיון.

זיו גלעדי: נכון, רק אם הם ניתנים לפי הרישיון ומדובר על רישיון של מה שאנחנו קוראים לו "ספקים גדולים".

זיו גלעדי: ואז יש החרגה, "ולמעט" מוציא בעצם שלושה דברים, אחד מהם זה שירות הניתן בעיקרו באמצעות לווין, כשהרעיון מאחורי זה הוא שלווין הוא שירות שניתן בתווך אווירי ואין הצדקה לגבות ממנו כסף להקמה של סיבים אופטיים.

זיו גלעדי: הדבר השני הוא שירות כאמור בסעיף 2(ב)(3), זה הסעיף שמתייחס לכבל בינלאומי, מה שקראנו לו במקור "כבל תת ימי" וקצת שינינו, אז גם המספורים בהתאם נצטרף להתאים אותם כאן.

זיו גלעדי: והדבר השלישי הוא שירות הניתן בהתאם להסכם שיתוף רשת גישה, הכוונה היא לתאגידי שיתוף סלולרי שאנחנו גם במצב הקיים, חשבנו שלא נכון לגבות מהם כסף לקופת התמרוץ.

זיו גלעדי: אבל אנחנו חושבים שנכון לגבות כספים לקופת התמרוץ מ-, נקרא לזה במירכאות "ההורים" של אותם תאגידי שיתוף, חברות הרט"ן.

איתי עצמון: יש הגדרה להסכם הזה?

איתי עצמון: מה זה ההסכם הזה?

זיו גלעדי: זה השירות הניתן בהתאם לשיתוף רשת גישה שנערך בין בעלי הרישיון.

זיו גלעדי: זה משהו שמוגדר אצלם ברישיונות שיש להם אפשרות לשתף פעולה ביניהם בהקמת רשתות.

ליאת בלום: אם פרטנר והוט מובייל נמצאים בהסכם שיתוף, אנחנו לא גובים מחברת השיתוף, אנחנו גובים מפרטנר והוט מובייל.

זיו גלעדי: נכון, זה ישויות עצמאיות שהן גם מפוקחות על ידי המשרד אבל אנחנו רק רוצים להבהיר שהישויות האלה לא יצטרכו להעביר כסף לקופת התמרוץ.

זיו גלעדי: מי שיצטרך להעביר כאמור זה חברות האם שלהן.

איתי עצמון: אם אין הערות - -

איתן גינזבורג: אין הערות, אבל אני דילגתי קודם על נציגת בזק שרצתה לדבר על תיקון סעיף 4 לחוק המקורי.

איתי עצמון: שהוא כבר אושר.

איתן גינזבורג: בסדר, אבל אם אפשר לפתוח את זה במידה וזה, כי היא אמרה את זה, ואני מה שנקרא זה חמק מזיכרוני.

איתן גינזבורג: אם אין הערות לסעיפים הללו - -

איתי עצמון: יש הסתייגויות שהוגשו למחיקת הסעיפים.

איתן גינזבורג: תיכף נגיע אליהן.

איתן גינזבורג: אני רק רוצה לבקש מנציגת בזק איילת לומר את דבריה.

איתן גינזבורג: איילת כהן מעגן.

איילת כהן מעגן: כן, תודה רבה.

איילת כהן מעגן: אנחנו מתייחסים לסעיף 4ט לחוק המקורי שמדבר על סינון אתרים.

איתי עצמון: 4(ט) קטן או 4ט רבא?

איילת כהן מעגן: 4ט רבא, סעיף 17 להצעה הנוכחית.

איתי עצמון: הסעיף כבר אושר.

איתן גינזבורג: לא משנה, נפתח אותו אם צריך.

איתן גינזבורג: שתגיד מה הבעיה.

איילת כהן מעגן: יש הוראה בסעיף הקיים שעל פי רישיונות, לשלוח עלון בדואר.

איתן גינזבורג: רק שנייה, איפה זה?

איתי עצמון: זה בעמוד 20 להצעת החוק בסעיף 17 שאושר ב-9 בנובמבר.

איתן גינזבורג: זה אושר בזמנו, אוקיי.

איתן גינזבורג: כן גברתי.

איילת כהן מעגן: סעיף 4ט מחייב בעלי רישיונות ליידע מנויים לעניין היכולת שלהם לקבל שירות סינון אתרים שזה כמובן בסדר גמור, אבל אחת החובות זה ליידע באמצעות עלון מודפס שנשלח בדואר, אני חושבת שאין צורך להכביר מילים על זה שזה בעצם ארכאי המשלוח בדואר ולא כל כך ירוק וכולי, ואנחנו בעצם מבקשים את האפשרות לשלוח באמצעים מקוונים, זה גם רצון של הרבה מאוד לקוחות והרבה יותר נגיש והגיוני.

איתן גינזבורג: מה אתם מציעים?

איתן גינזבורג: לשלוח את זה באופן מקוון?

איילת כהן מעגן: כן.

אורי מקלב: למי זה נגיש?

אורי מקלב: אנחנו הרי יודעים שזה לא נגיש, יש לנו דיונים רבים בכנסת בתחומים אחרים.

אורי מקלב: יש חקיקה כוללת שמדברת על מקוון, אני חושב שהוועדה עצמה כאן דנה בזה.

איתן גינזבורג: אבל בכל זאת מדובר פה, חבר הכנסת מקלב, זה על שירותי אינטרנט.

איתן גינזבורג: אז למי שיש אינטרנט זה גם נגיש במקוון.

איתן גינזבורג: אבל מה שהייתי מציע, מכיוון שנקבע בזמנו הסדר ביחס למי שמבקש לקבל.

אורי מקלב: בהסדר הכולל זה נמצא.

איתן גינזבורג: מי שמבקש לקבל למשל חשבוניות דיגיטליות, הוא צריך לאשר את זה שהוא רוצה לקבל את זה דיגיטלית.

איתן גינזבורג: אז מי שביקש לקבל את החשבוניות הדיגיטליות, אפשר לשלוח לו את הדיווחים האלה גם באופן מקוון.

איתן גינזבורג: מי שלא ביקש, ימשיך לקבל את זה בדואר וממילא אני מזכיר לך מדובר פה על שירותי אינטרנט.

איתן גינזבורג: אז למי שיש אינטרנט גם יכול לקבל את זה מקוון.

אורי מקלב: אדוני יושב הראש, אני רוצה להוסיף.

איתן גינזבורג: הרי זה על סינון אתרים.

אורי מקלב: אוקיי בסדר, רק אני מדבר על כך, ודיברנו במסגרת הדיון הכולל, אנחנו העלנו נושא, גם אדם שהביא את הסכמתו, אני חושב שהמשרד לשיווין חברתי הציף את זה מאוד חזק, יכול להיות מה שקורה גם ביום יום, אדם יש לו חשבון והוא מקבל דרך האינטרנט אבל עם השנים שהוא מזדקן ילדיו לא נכנסים לתוך האינטרנט שלו וזה עדיין המקום השמור שלו, אבל עדיין הוא כבר לא פעיל שם.

אורי מקלב: הוא יכול לקבל הודעות והוא כבר לא נכנס, ואנחנו דיברנו על מנגנון שמגיל מסוים יכול להיות שפעם בשנה יבדקו מעקב האם הוא קיבל או לא קיבל באיזושהי צורה.

איתן גינזבורג: אז אפשר להחריג את זה לגיל 65 ומעלה.

אורי מקלב: אנחנו רוצים היום להתאים את החקיקה, לכן אנחנו עושים חקיקה ראשית בנושא הזה באופן כללי.

אורי מקלב: עכשיו אנחנו כאן, אנחנו ביחד - -

איתן גינזבורג: אז אפשר באופן שבו קבע השר אם תרצה.

בן חורין: אפשר להוריד את המילים "בדואר" "במודפס" ואז להשאיר את זה "עלון מידע כפי שיקבע השר" או משהו דומה לזה.

איתי עצמון: אני רק אגיד על מה מדובר, מדובר על סעיף קטן (ג) בסעיף 4ט שקובע שספק גישה לאינטרנט יידע את מנוייו בהתאם לסעיף קטן (ב) שזה הנושא של סינון תכנים, בכל הדרכים שלהלן: "1.

איתי עצמון: ישלח בדואר עלון מידע מודפס למנוי במועד ההתקשרות בהסכם, לקבלת שירות גישה לאינטרנט ובמועד חידושה וכן אחת לשנה לפחות במהלך תקופת ההסכם".

איתי עצמון: זאת ההוראה שקיימת היום.

בן חורין: כן, אגב, אנחנו באופן כללי מתנגדים לזה שחייבים לשלוח דווקא בכלי זה או אחר, אני מדברת על כל עבודת הממשלה ועל ההתעסקות שלנו בכלל עם שוק הדואר.

בן חורין: אנחנו רוצים לפתוח את זה שיהיה את כל האפשרויות.

איתי עצמון: נכון, אבל כפי שאמר חבר הכנסת מקלב, יש ציבור - -

בן חורין: נכון, אבל לא צריך לחייב את כל הציבור, להיפך.

איתן גינזבורג: אז אנחנו פתרנו את זה באופן הזה שמי שמעוניין בכך, א' שאנשים מבוגרים יקבלו את זה בדואר כברירת מחדל, אלא אם כן ביקשו אחרת.

איתן גינזבורג: והציבור מי שביקש לקבל את זה בדואר, יקבל את זה בדואר.

אורי מקלב: השאלה היא כזו, אנחנו בחוק הכללי שם מתייחסים לזה.

אורי מקלב: אנחנו מעלים הצעות כאלה ואחרות, אולי מגיל מסוים.

איתן גינזבורג: עוד פעם, זה על סינון תכנים באינטרנט, כבר יש לו אינטרנט הוא גולש בו הרבה שנים וכולי.

איתן גינזבורג: אם הוא פתאום רוצה - -

אורי מקלב: אבל את ההודעות.

איתן גינזבורג: לא, זה לא רק ההודעות, זה עלון שיסביר לו איך לסנן תכנים, זה עלון ספציפי.

איתן גינזבורג: אני חושב שאם רוצים לקבל את זה בצורה מקוונת שזו תהיה אופציה.

איתן גינזבורג: נראה לי שזה דבר נכון.

בן חורין: אפשר לעשות "יישלח מידע", בכלל לא צריך את המילה "עלון" בהכרח.

בן חורין: גם המילה "עלון" היא ארכאית לעניין הזה.

איתי עצמון: נראה לי נכון, אבל צריך להגיש רוויזיה ואז בעצם ההצבעה על זה תהיה.

איתן גינזבורג: בסדר, אז נגיש על זה רוויזיה ונצביע על זה בשעה 11:00.

איילת כהן מעגן: תודה רבה.

איתן גינזבורג: לא פוגעים.

איתן גינזבורג: אני גם כשעסקתי בכך בזמנו, דאגנו שאנשים מבוגרים יותר יהיו חייבים לקבל בדואר אלא אם כן הם ביקשו אחרת.

איתן גינזבורג: כלומר, להעביר את הנטל לחברה ולא לצרכן.

אורי מקלב: אנחנו דיברנו שאדם מתחיל באופן שהוא שולט עדיין על המידע שלו והוא יודע, אבל מגיע אחר כך איזשהו גיל ויכול לקרות בעקבות כמה דברים, גיל או בעקבות מחלה, שהוא כבר לא מתפקד.

אורי מקלב: הודעות שהוא לא מקבל דרך האינטרנט.

אורי מקלב: ומצד שני אין מי שיכול לקבל את זה מכיוון שזה נשאר שטח, הביאו דוגמאות אנשים שהופיעו גם בפנינו.

איתן גינזבורג: בגלל זה אמרתי את עיקרון הגיל, מגיל 65 ומעלה הוא צריך לבקש באינטרנט אם הוא רוצה.

אורי מקלב: אנחנו אפילו נתנו גיל יותר מאוחר יכול להיות.

אורי מקלב: השאלה גם אם הוא ביקש מוקדם, אבל באיזה גיל - -

איתן גינזבורג: לא, אם הוא מבקש הם חייבים בכל מקרה.

אורי מקלב: אבל הוא לא ביקש בגיל מוקדם, הוא נכנס לתוך הבקשה הזו בגיל מוקדם אבל עברו 10 שנים והיום הוא נמצא במצב אחר.

אורי מקלב: האם אנחנו משאירים את זה ככה?

איתן גינזבורג: ואז בגיל 70 הוא רוצה להתחיל לסנן תכנים באינטרנט.

אורי מקלב: אני לא דיברתי עכשיו על זה.

איתן גינזבורג: לא, לא, אבל אנחנו לא עוסקים בהסדר הכללי.

אורי מקלב: אבל אם התייחסת, אמרת שהתעסקת פעם עם זה אז אני אמרתי לך - -

איתן גינזבורג: כן, כן, בסדר, אבל החוק כאן זה רק באופן פרטני, זה סעיף שהוא סעיף קצת ישן כשהאינטרנט עוד היה בחיתוליו אז דיברו על סינון תכנים וכולי.

איתן גינזבורג: וזה הגיוני אבל העסק כבר התקדם מאז.

איתן גינזבורג: אני חושב שביחס רק לסינון תכנים אפשר להגיע להסדר הזה.

איתן גינזבורג: בסדר מאה אחוז.

איתי עצמון: אז אנחנו נדבר על הסעיף הזה ב-11:00.

איתן גינזבורג: כן, בואו נמשיך להתקדם.

זיו גלעדי: איתי הצבענו על הסעיפים עד 14ח?

זיו גלעדי: נעבור ל-14ט?

איתי עצמון: לא, לא, לא, אמרתי גם שיש הסתייגויות.

איתן גינזבורג: טוב אנחנו נעבור, כמעט כל ההסתייגויות מחיקה.

איתן גינזבורג: מי בעד ההסתייגויות ירים את ידו?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: הצבעה לא אושר נעבור להצבעה על הסעיפים.

איתן גינזבורג: מי בעד הסעיפים כנוסח הוועדה?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: הצבעה אושרו

איתי עצמון: למעשה סעיפים 42 עד 48 להצעת החוק אושרו.

איתי עצמון: עכשיו זה 48א רבא.

ליאת בלום: אני אקריא את סעיף 48א.

ליאת בלום: "48א.

ליאת בלום: בסעיף 14ט לחוק העיקרי, בסעיף קטן (ב), במקום "עד יום כ"ח בטבת התשפ"ב (1 בינואר 2022) יבוא "עד יום כ"ח באדר א' התשפ"ב (1 במרץ 2022)" ובמקום "עד יום ח' בטבת התשפ"ג (1 בינואר 2023)" יבוא "עד יום ח' באדר התשפ"ג (1 במרץ 2023)".

ליאת בלום: " מדובר בסעיף העוסק בדיווחים לוועדת הכלכלה בנוגע לחובות הפריסה ולסכומי התשלומים.

ליאת בלום: אנחנו רוצים להציע כאן נוסח אחר כי אנחנו מבינים שכבר הדוח הראשון הוגש ולכן אי אפשר לשנות את המועדים של הדוח שכבר הוגש.

איתי עצמון: הדיווח הראשון למעשה, אני רק אגיד שהדיווח הראשון היה אמור להימסק לגבי חלק מהנושאים עד ה-1 בינואר ונמסר הדיווח.

ליאת בלום: נכון.

ליאת בלום: אנחנו כן רוצים לשנות את זה ל-1 במרץ לגבי דיווחים שעוד לא נמסרו, כי קשה מאוד לעבד את המידע שמגיע עד סוף דצמבר כבר ל-1 בינואר.

ליאת בלום: איתי יש לי נוסח חלופי שאפשר להקריא כדי להצביע כבר.

איתן גינזבורג: כן בבקשה גברתי.

איתי עצמון: צריך רק להגיד שמדובר על דיווח שנמסר, של שר התקשורת לוועדת הכלכלה.

איתי עצמון: כתוב היום "אחת לשנה ועד תום שש שנים מהמועד הקובע" על ההתקדמות בעצם במתווה הפריסה של הסיבים האופטיים.

ליאת בלום: כן, כשבעצם מדווחים שני דברים, מדווחים חובות פריסה ומדווחים סכומי תשלומים.

איתי עצמון: שהתקבלו בקופת התמרוץ, נכון.

ליאת בלום: אז אני אקריא את הנוסח החלופי בהתאם למה שאמרנו.

ליאת בלום: "בסעיף 14ט לחוק העיקרי, בסעיף קטן (א), אחרי "אחת לשנה" יבוא "עד יום 1 במרץ" ואחרי "בשנה" יבוא "הקלנדרית".

ליאת בלום: זו ההתייחסות לסעיף קטן (א) לדיווחים השותפים במהלך ששת השנים.

ליאת בלום: ולגבי הדיווחים של השנה הראשונה: "בסעיף קטן (ב), במקום "עד יום ח' בטבת התשפ"ג, 1 בינואר 2023" יבוא "עד יום ח' באדר התשפ"ג, 1 במרץ 2023".

ליאת בלום: זה מה שתואם.

איתי עצמון: גם כאן יש כאן הסתייגות למחוק את הסעיף.

איתן גינזבורג: טוב, אחרי זה נעשה את זה ביחד.

איתן גינזבורג: בואו נמשיך.

זיו גלעדי: אוקיי.

זיו גלעדי: "49.

זיו גלעדי: בסעיף 17 לחוק העיקרי, בסעיף קטן (ה), במקום ההגדרה "בעל רישיון" יבוא: ""ספק מורשה" – לרבות בעל רישיון לשידורים המתכוון לדרוש תשלום בעד מקבץ שירותים הכולל שידורים ושירות בזק;".

זיו גלעדי: "

איתי עצמון: זיו בבקשה תקרא את הסעיף ותסביר בקצרה מה התיקון.

זיו גלעדי: אוקיי.

זיו גלעדי: סעיף 17 זה סעיף שעוסק בגביית תשלום סביר בעד שירות בזק.

זיו גלעדי: הסעיף היום חל על בעל רישיון, לרבות אותם גורמים שהקראנו, פשוט לאור ההחלפה של המונח "בעל רישיון" ב"ספק מורשה", נדרש לעשות כאן תיקון מסיבות טכניות.

זיו גלעדי: כשדיברנו בהתחלה על הסעיפים הראשונים לחוק כשעושים תיקון רוחבי לאורך כל החוק, החלפת מונחים לאורך כל החוק.

זיו גלעדי: כאן לא ניתן היה לבצע את זה כי המונח "בעל רישיון" מוזכר פעמיים.

זיו גלעדי: אז היינו צריכים לעשות תיקון, נקרא לזה, ידני.

זיו גלעדי: אבל הנוסח נשאר בדיוק אותו נוסח כפי שהוא היום.

זיו גלעדי: "50.

זיו גלעדי: בסעיף 17א לחוק העיקרי –

פרטיים" יבוא: ""ספק מורשה" - בעל רישיון בזק שהוענקו לו סמכויות על פי סעיף 4(ו) או מי שרשום במרשם שהוענקו לו סמכויות על פי הסעיף האמור כפי שהוחל בסעיף 4א1(ז);".

פרטיים" יבוא: כאן איתי ברשותך אני אקריא את כל הסעיפים כי הם באותו פרק והם משולבים.

ליאת בלום: אני רוצה רק להוסיף, זה הכל סמכויות במקרקעין וההתאמות הן טכניות, הן מ"בעל רישיון" ל"ספק מורשה" אז אפשר להקריא אותן ברצף, בסדר?

איתי עצמון: אוקיי.

זיו גלעדי: "51.

זיו גלעדי: בסעיף 18(א) לחוק העיקרי -

זיו גלעדי: (2) בפסקה (5), במקום "בעל הרישיון" יבוא "הספק המורשה".

זיו גלעדי: 52.

זיו גלעדי: בסעיף 21ב לחוק העיקרי, בסעיף קטן (ז)(1), אחרי "סעיף 4(ו)" יבוא "או 4א1(ז), לפי העניין".

זיו גלעדי: 53.

זיו גלעדי: בסעיף 25(א)(1) לחוק העיקרי, במקום "שבאזור תחולת רישיונו" יבוא "שרשת הבזק שבאמצעותה הוא נותן שירות בזק פרוסה באזור שבו".

זיו גלעדי: 54.

זיו גלעדי: בסעיף 26(א) לחוק העיקרי, אחרי "במסגרת רישיונו" יבוא "או בהתאם לתקנות ההיתר הכללי או בהתאם להוראת מינהל שניתנה לו, לפי העניין".

זיו גלעדי: 54א.

זיו גלעדי: בסעיף 27א(א) לחוק העיקרי, אחרי ההגדרה "מיתקן עגינה" יבוא: ""רשת גישה" – מיתקני בזק המשמשים לקישור בין מרכזת לבין נס"ר, באמצעות תשתית קווית, תשתית אלחוטית, או שילוב של שניהם.

זיו גלעדי: "" אז אני אסביר את זה רגע.

זיו גלעדי: הסעיפים האלה כפי שאמרה ליאת, הם סעיפים שעוסקים בסמכויות במקרקעין.

זיו גלעדי: סמכויות במקרקעין מאפשרות לספקים מורשים לבצע הקמה של מתקנים באופן יותר קל.

זיו גלעדי: אנחנו תופסים אותן כחיוניות להקמה של תשתיות.

זיו גלעדי: יש הליך שמוסדר במסגרת סעיף 4ו עם הפנייה ב-4א(1)(ז) להענקת הסמכות הזאת.

זיו גלעדי: זאת אומרת, לא משהו שניתן באופן אוטומטי.

זיו גלעדי: אבל מרגע שניתנה הסמכות אנחנו חושבים שפרק הסמכויות במקרקעין צריך לחול על אותו גורם, לכן התיקונים שעשינו כאן הם בעצם התאמות לפורמט הזה שציינתי.

זיו גלעדי: אני כן אגיד שהתיקון בסעיף 25 לעניין "באזור תכולת רישיונו", בגלל שאנחנו כבר לא עובדים בצורה של רישיונות ואין אזורים לתכולת הרישיון אז הדרך ליידוע של גורמים, היא ליידוע של מי שהרשת שלו פרוסה באותו אזור ולא לפי שאלה של תכולת הרישיון, כי זה פשוט משהו שכבר נהיה לא רלוונטי.

זיו גלעדי: ואני אגיד לגבי סעיף 27א רבתי, שזה סעיף של מתקן גישה אלחוטי, זה גם תיקון שמשאיר על קנו את ההגדרה "רשת גישה" שהיא הגדרה שקיימת היום בסעיף 1 לחוק ואנחנו פשוט מעבירים אותה למקום.

איתי עצמון: היא בעצם רלוונטית רק לסעיף 27א?

זיו גלעדי: נכון, ואנחנו משאירים אותה כלשונה, פשוט בסעיף 27א.

איתן גינזבורג: 54 רבא המילה "נס"ר" היא מוגדרת ככה בחוק בראשי תיבות?

איתי עצמון: כן, לצערנו כן.

זיו גלעדי: זה מופיע "נקודת סיום רשת (נס"ר)"

איתן גינזבורג: בהגדרה ככה זה מופיע?

איתי עצמון: כן.

איתן גינזבורג: טוב, לא כותבים - -

איתי עצמון: נכון, אבל זה חוק ישן.

ליאת בלום: אז מה?

ליאת בלום: לכתוב "נקודת סיום רשת" במקום "נס"ר"?

איתן גינזבורג: לא חשוב, לא נהוג לרשום ראשי תיבות.

ליאת בלום: זה נכון, אפשר לרשום.

איתן גינזבורג: אז אם אפשר לרשום את זה במילים נורמאליות אז עדיף.

ליאת בלום: אפשר.

ליאת בלום: צודק, זה באמת נראה לא טוב ראשי תיבות בחוק.

איתן גינזבורג: אז אנחנו נכתוב נקודת סיום רשת, בסדר.

ליאת בלום: אני רוצה רגע רק להעיר, יש לנו תיקון חדש שנכנס תיקון מס' 75 ובו לא עשינו את ההחלפה בין "בעל רישיון" ל"ספק מורשה".

איתן גינזבורג: רגע, לפני כן.

איתן גינזבורג: על איזה סעיף אנחנו מדברים?

איתי עצמון: מה שהתכוונה ליאת זה שיש תיקון שנכנס בחוק ההסדרים בסעיף 21ב רבא לעניין פריסת רשת מתקדמת בבית משותף.

ליאת בלום: זה הסעיף שזיו הרגע הקריא, סעיף 21ב לחוק.

איתי עצמון: צריך לעשות שם עוד תיקונים טכניים.

ליאת בלום: התיקונים הטכניים הם ההחלפה של "בעל רישיון" ל"ספק מורשה".

ליאת בלום: זה ממש טכני וזה עבר כבר.

איתי עצמון: אתה תסמיך אותנו לבדוק את זה?

ליאת בלום: תודה.

איתן גינזבורג: כן בבקשה בואו נמשיך.

איתי עצמון: אני מציע שכאן נעצור כי עד כאן ההסתייגויות לסעיפים.

איתי עצמון: בעצם מסעיף 49 הצעת החוק עד 54א רבא יש הסתייגויות למחוק מסעיף 48 עד 54.

איתן גינזבורג: כן, מי בעד ההסתייגויות?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: הצבעה לא אושר נצביע על הסעיפים כנוסח הוועדה.

איתי עצמון: סעיפים 49 עד 54א.

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: הצבעה אושרו

איתי עצמון: סעיף 55.

זיו גלעדי: אוקיי.

זיו גלעדי: "55.

זיו גלעדי: בסעיף 28 לחוק העיקרי – (1) במקום כותרת השוליים יבוא "פעולה בלא רישום במרשם או רישיון";

איתן גינזבורג: סליחה רגע, בסעיף 1 " פעולה בלא רישום במרשם או רישיון", הכוונה היא בלא רישום ברישיון?

זיו גלעדי: או בלא רישיון.

איתי עצמון: לא, יש הרי שני מודלים של אסדרה.

איתי עצמון: יש רישום ובחלק מהשירותים הם חייבים רישיון.

איתן גינזבורג: אז זה בלא רישום מרשם או רישיון.

זיו גלעדי: ובלא רישיון.

איתן גינזבורג: הייתי הופך אותם פשוט כי זה מבלבל בעברית.

איתן גינזבורג: פעולה בלא רישיון או בלא רישום מרשם.

איתי עצמון: אני מניח שכתבתם את זה ככה מכיוון שהמרשם הוא חל על שורה יותר רחבה של שירותים והרישיון יחול על רשימה מצומצמת יותר של שירותים.

איתן גינזבורג: הבנתי, אבל כאילו רק בעברית שלא יהיה, איך שאתם רוצים.

איתן גינזבורג: זה מסוג הדברים של פרשנות שהולכת לבג"ץ.

איתן גינזבורג: אם הדברים לא ברורים מאוד, אז רק על הבי"ת הזאת, אם התכוונו לרישיון או ברישיון, אז הולכים עם זה לבג"ץ.

איתן גינזבורג: אז אני תמיד מעדיף שהדברים יהיו פשוטים.

איתי עצמון: אנחנו נבדוק את הנוסח ונחדד במידת הצורך.

זיו גלעדי: מכל מלמדי השכלתי ואנחנו מקבלים גם הערות.

איתן גינזבורג: Make it simple.

זיו גלעדי: "(3) בסעיף קטן (ב), במקום "נתן" יבוא "סיפק" במקום "סעיף 2(ב)" יבוא "סעיף 2".

זיו גלעדי: " אני רק אגיד, הפרק שאנחנו עוסקים בו עכשיו, פרק ז', הוא פרק של עבירות פליליות על הפרה של חוק התקשורת והסעיף הזה בעצם קובע את העבירה הבסיסית של מתן שירותים ללא כפיפות לאסדרה, כשהאסדרה החדשה אמרנו שזה או רישיון או רישום במרשם לפי סוג הפעילות המדוברת.

זיו גלעדי: אז אנחנו עושים כאן את ההתאמות לנסחים החדשים.

זיו גלעדי: אני אמשיך.

זיו גלעדי: "תיקון סעיף 28א 56.

זיו גלעדי: בסעיף 28א(א) לחוק העיקרי, בפסקה (1), במקום "הנוגעת ליבוא, להחזקה, להפצה, למכירה, לתחזוקה או לחיבור לרשת בזק ציבורית, של ציוד קצה" יבוא "הנוגעת לסחר בציוד קצה, לטיפול בו או לתחזוקה שלו".

זיו גלעדי: כאן אני אומר, במסגרת תיקון האסדרה של עולם ציודי הקצה, אז בעצם אנחנו מפחיתים כאן את עולם האיסורים הפלילים של חיבור ציודי קצה לרשת בזק.

זיו גלעדי: זאת אומרת מי שהייתה לו סכנה כשהוא קנה ציוד קצה באינטרנט, או ייבא ציוד כזה מחו"ל וחיבר אותו, אז רק על עצם פעולת החיבור כבר לא ייחשב כהפרה פלילית.

זיו גלעדי: אנחנו רק בעולמות של ייבוא ופעולות עסקיות בציודי קצה, רק הן נשארות בעולם הפלילי.

זיו גלעדי: "תיקון סעיף 30 1.

זיו גלעדי: בסעיף 30 לחוק העיקרי, אחרי "במיתקן בזק" יבוא "או בציוד קצה".

זיו גלעדי: " אני רק אגיד כאן שהתיקון כאן הוא תיקון שבעצם מותיר על קנו את המצב המשפטי שקיים כיום.

זיו גלעדי: היום בהגדרה של מתקן בזק נאמר שלגבי הסעיפים האלה יראו גם בציוד בזק כמתקן ואנחנו פשוט העברנו את זה מסעיף 1 לסעיף 30 ככה שלא נעשה כאן איזשהו שינוי מהותי בעניין הזה.

איתי עצמון: הנוסח של הסעיף אגם הוא די ארכאי.

איתי עצמון: הוא אומר "המשתמש במתקן בזק באופן שיש בו כדי לפגוע, להפחיד, להטריד, לצור חרדה או להרגיז שלא כדין, דינו מאסר שלוש שנים.

איתי עצמון: "

זיו גלעדי: אנחנו מודעים לנוסח שהוא ארכאי, זה סעיף אבל אני אציין שהוא כן סעיף שמשמש לא מעט את הפרקליטות והמשטרה בהגשת כתבי אישום, בעיקר בעולמות של איומים והטרדות משתמשים גם בסעיף הזה כסעיף משלים או סעיף חלופי.

זיו גלעדי: לכן כרגע אנחנו לא בשלים להציע איזשהו נוסח חלופי לנוסח שכפי שמעיר היועץ המשפטי הוא אכן נוסח קצת מיושן.

זיו גלעדי: איתי אני מציע שנסגור את זה ואז נעבור ל-30א שהוא סעיף שאולי יהיו עליו קצת יותר.

איתי עצמון: כן, ככל שאין הערות הוועדה יכולה להצביע על סעיפים 55 עד 57 להצעת החוק.

איתן גינזבורג: מי בעד הסעיפים?

איתן גינזבורג: ירים את ידו.

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: הצבעה אושרו

זיו גלעדי: אוקיי.

זיו גלעדי: "58.

זיו גלעדי: בסעיף 30א לחוק העיקרי – (1) בכותרת השוליים, אחרי "מיתקן בזק" יבוא "או ציוד קצה"; (2) בסעיף קטן (א) –

זיו גלעדי: בהגדרה "מערכת חיוג אוטומטי", אחרי "מיתקן בזק" יבוא "או ציוד קצה"; (ג) בהגדרה "מפרסם", במקום הסיפה מהמילים "לא יראו כמפרסם" יבוא "לא יראו כמפרסם ספק מורשה שביצע, בעבור אחר, פעולת שיגור של דבר פרסומת באמצעות רשת הבזק"; (3) בסעיף קטן (יב), אחרי "מיתקן בזק" יבוא "או ציוד קצה".

זיו גלעדי: " אז כאן אני אגיד, רוב התיקונים כאן הם טכניים.

איתי עצמון: במה הסעיף עוסק?

זיו גלעדי: סעיף 30א הוא סעיף שעוסק במשלוח ספאם או מה שמכונה בלשון הציבור "חוק הספאם".

זיו גלעדי: התיקונים שאנחנו עושים כאן הם ברובם טכניים, מוסיפים את ההתייחסות לציוד קצה, שההגדרה שבמקור נכנסה דרך סעיף 1 לחוק ואנחנו פשוט מעבירים אותה לכאן.

זיו גלעדי: יש איזשהו שינוי שהוא קצת יותר מהותי אבל אני חושב שאנחנו גם מציעים לו נוסח טיפה שונה.

זיו גלעדי: זה סעיף 2(ג) לגבי ההגדרה של "מפרסם" ולגבי מי לא ייחשב מפרסם.

איתי עצמון: בוא תגיד מה התיקון במהות.

זיו גלעדי: במקור, בגלל שההצעה שלנו הייתה שמשלוח סמסים לא יהיה שירות שכפוף לאסדרה, אז הצענו כאן איזושהי הגדרה חדשה שבעצם אומרת שמפרסם הוא גם מי שעוסק, נקרא לזה בפן הטכני של פעולות השיגור, הוא גם לא נחשב מפרסם.

זיו גלעדי: שוב, כבר אי אפשר, זו לא קבוצת ספקים מורשים, זו איזושהי קבוצה נפרדת בגלל שלא הייתה במקור חובה לאסדר סמסים תחת החוק.

זיו גלעדי: מכיוון שהכנסנו את הסמסים חזרה לתחולת החוק אז זה שירות שבהגדרה יינתן על ידי ספקים מורשים אז יש לנו נוסח אחר.

ליאת בלום: בעצם הנוסח הזה מחזיר אותנו לזה שהתיקון הוא טכני כי אין לנו יותר את ההרחבה הזאת.

ליאת בלום: בהגדרה "מפרסם" הסיפה מתחילה במילים "רישיון כללי" – תמחק, במקומה יבוא "רישיון התקנות ההיתר הכללי לפי העניין".

ליאת בלום: זה פשוט התאמה לאסדרה החדשה, אין כאן שינוי בהגדרה של "מפרסם" בניגוד למה שזיו ציין.

זיו גלעדי: אפשר להתייחס פה גם להערה שהועלתה על ידי "אל ספאם" לעניין הזה.

זיו גלעדי: אז אני אומר, האסדר הזה שבעצם מחריג מההגדרה - -

איתן גינזבורג: למה להקדים את המאוחר?

איתן גינזבורג: בואו נפנה ישר לעמותת "אל ספאם", מר יוגב עזרא, בבקשה.

יוגב עזרא: שלום לכולם.

יוגב עזרא: אז כמו שהנציג של משרד התקשורת ציין, בעצם התיקון המקורי ביקש להחריג את כל חברות הדיוור לפי חוק הספאם או מאחריות, אז המצב שנוצר הוא מצב אבסורדי שמצד אחד חברות הדיוור שולחות את ההודעות בצורה אנונימית עבור הלקוחות שלהם.

יוגב עזרא: זאת אומרת הלקוח נותן את תוכן ההודעה והלקוח מחליט אם זה נשלח בלי השם של הלקוח או עם השם שלו, אבל חברות הדיוור הן אלה ששולחות.

יוגב עזרא: כשפונים לחברות הדיוור ומבקשים מהם את פרטי הלקוח כדי להגיד נגדו תביעה על הפרת חוק הספאם אז הם אומרים 'אנחנו לא ניתן לכם את הפרטים ללא החלטה של בית המשפט'.

יוגב עזרא: ואז בעצם מה שביקשו לעשות פה זה להחריג את התביעה נגד התביעות עצמן, ומצד שלישי יש "הלכת רמי מור", הלכה מחייבת של בית המשפט העליון שקבע שאי אפשר להגיש תביעה אזרחית נגד גורם אלמוני.

יוגב עזרא: אז נוצר מצב אבסורדי שמצד אחד אם שולחים לי סמס אנונימי אני לא יכול להגיש תביעה נגד הגורם האלמוני בהתאם ל"הלכת רמי מור", מצד שני כשאני פונה לחברת הדיוור ומבקש את פרטי הלקוח ששלח את ההודעות אז אני לא יכול לקבל מהם כי הם מסרבים.

יוגב עזרא: מצד שלישי אני לא יכול להגיש תביעה ישירה נגד חברת הדיוור כי אתם רציתם להחריג את זה.

יוגב עזרא: אז מה שאנחנו מציעים זה בעצם לאמץ את התיקונים שהוצעו בכנסת ה-23 וזה משהו קל ופשוט שבעצם מי שמוחרג מחוק הספאם, אם הוא נותן את הפרטים של הלקוח ללא צו בית משפט אלא בפנייה של מי שקיבל את הספאם, אז הוא יהיה עדיין מוחרג.

יוגב עזרא: אם הוא מסרב לתת את הפרטים אז אפשר יהיה לתבוע אותו באופן אישי והוא לא יהיה מוחרג, וזה נראה לי פותר את העניין לגמרי ולא צריך לעשות עכשיו החרגות.

איתן גינזבורג: טוב, תודה רבה אדוני.

איתן גינזבורג: בואו נשמע התייחסות ממשרד התקשורת.

זיו גלעדי: אז באמת אני אגיד לחלק הראשון של הדברים שנאמרו, אז באמת מרגע שאנחנו מכניסים את הסמסים לתחולת החוק, אז לא באמת נדרש כאן התיקון ומהגדרה של "מפרסם" יוחרג מי שהוא ספק מורשה שזה בדיוק המצב של היום.

זיו גלעדי: לגבי חברות הדיוור שלה

זיו גלעדי: בנתנו לא מוחרגות היום, ההצעה בעצם לא תחול עליהן, הן לא יהיו מוחרגות.

זיו גלעדי: ולגבי הנקודה שמעלה העמותה, האם להרחיב את האפשרות לדרוש מידע ולקבל מידע, זה נושא שאנחנו לפחות לא נדרשנו אליו בהצעה הזאת, לא הצענו להרחיב אותו ולא הצענו לצמצם אותו.

זיו גלעדי: אני לא חושב שאנחנו בשלים להביע עמדה בנושא הזה.

איתי עצמון: אני אגיד רק שכלל יש המון תיקונים לאורך סעיפי החוק, החוק כולל הרבה נושאים ויש תיקונים שעוברים ממש לאורך כל סעיף בחוק העיקרי וכמובן שעולות סוגיות עקרוניות מכל סעיף שמתקנים.

איתי עצמון: אבל התיקון כאן הוא כן תיקון טכני וזה עכשיו עוד יותר התחדד לאור ההצעה החדשה שהצעתם.

איתי עצמון: אז להבנתי לא כל כך נכון לפתוח עכשיו דיון מהותי על סעיף 30א שהוא סעיף מורכב.

ליאת בלום: זה נושא מאוד עקרוני ואנחנו כרגע עשינו רק התאמה לאסדרה החדשה.

ליאת בלום: אם היינו משאירים את הנוסח הקודם יכול להיות שזה היה פותח איזו קבוצה שבאמת מעוררת שאלות עקרוניות.

איתי עצמון: גם אנחנו שאלנו שאלות עקרוניות.

ליאת בלום: נכון, זה עלה גם מהיועץ המשפטי של הוועדה.

ליאת בלום: ברגע שנשארנו עם "ספק מורשה" שזה אותו גורם שנותן שירות בזק.

ליאת בלום: כל הרחבה של זה מצריכה דיון מחדש.

בן חורין: אגב, זה גם נמצא בדיון בצוות נפרד שעובד על כל שאלת חוק הספאם והרחבתו בעולמות של רשתות חברתיות, בוטים.

בן חורין: אנחנו גם ככה מתכוונים להגיע לוועדה.

איתי עצמון: עם תיקון מהותי בעניין הזה.

בן חורין: כן, עם תיקון, עם הרחבה של הסעיף הזה בהקשרים נוספים.

בן חורין: אז זה יהיה המקום הרלוונטי לדון בזה להערכתנו.

איתן גינזבורג: אתה רוצה להוסיף משהו מ"אל ספאם"?

איתן גינזבורג: יקיר?

יקיר אלון: אדוני פונה אלי?

איתן גינזבורג: כן.

יקיר אלון: יקיר, עו"ד מהלשכה המשפטית של פלאפון.

יקיר אלון: אני רק רוצה לציין - -

איתן גינזבורג: האמת ש"אל ספאם" התכוונתי.

איתן גינזבורג: "אל ספאם" רוצים להגיב?

יוגב עזרא: כן אדוני, אז אנחנו קיבלנו את ההערה של משרד התקשורת אבל אנחנו מאוד מבקשים שיזמנו אותנו להשתתף בדיונים שמשרד התקשורת עושה בעניין הזה, כי תמיד מעלים את הצעת החוק ואנחנו יכולים רק להעיר לגבי הצעת החוק הנוכחית.

איתן גינזבורג: אתם לא היחידים, ככה זה עובד.

יוגב עזרא: זה לא רלוונטי כרגע, אז אנחנו רוצים להשתתף בהליך החקיקה.

בן חורין: חברים, אנחנו מפיצים תזכיר לציבור וזה הזמן שבו הציבור יכול להשתתף בהליך החקיקה ל-21 יום ותמיד אנחנו מקבלים הערות מהציבור ושמחים לדון בהן ומייחסים אליהן.

בן חורין: אז כמובן שאם נעשה תיקון לחוק הזה יופץ תזכיר חוק לעיון והערות הציבור בטרם הוא יגיע לבית הזה.

איתן גינזבורג: מאה אחוז.

איתן גינזבורג: נציג פלאפון רצית לומר משהו יקיר אלון?

יקיר אלון: כן, אני כן אשמח להגיד שבאמת הנושא הזה לא הובא מלכתחילה לדיון בוועדה.

יקיר אלון: זה לא נושא שאמור היה לדון פה.

יקיר אלון: למעשה כן אני שמח שלא דנים בזה אבל כן אזכיר שבמועד המקורי כשנכנס התיקון ב-2008 כשדנה הוועדה הזאת יחד עם ועדת המדע בוועדה משותפת למעשה, הנושא כן עלה וכן יו"ר הוועדה דיבר על זה שמה הכוונה שפוטרים בעל רישיון כללי מאחריות.

יקיר אלון: ונאמר שם באופן חד משמעי גם מצד משרד התקשורת שמדובר בפטור מאחריות לחברה שהיא למעשה צינור.

יקיר אלון: - - - ובאמת יבקש מהם מידע בנושאים האלה, יש שיקול שאמור בית המשפט לדון בו.

יקיר אלון: האם לפרסם מספר זהות של שולח, האם לא לפרסם.

יקיר אלון: אני לא חושב שהמקום של זה בחקיקה, בשינוי המטריה ומשינוי המציאות.

איתן גינזבורג: טוב, תודה רבה.

איתן גינזבורג: מישהו רוצה להתייחס לדברים?

איתן גינזבורג: נשאיר את זה כך.

איתן גינזבורג: אוקיי אנחנו מתקדמים.

איתי עצמון: אז למעשה אפשר להצביע על סעיף 58 עם התיקון שהוצע.

איתן גינזבורג: מי בעד ההצעה ירים את ידו?

איתן גינזבורג: הצבעה אושר

זיו גלעדי: נמשיך.

זיו גלעדי: "59.

זיו גלעדי: בסעיף 31 לחוק העיקרי – (1) בסעיף קטן (א)(1), בהגדרה "מיתקן בזק", אחרי "לרבות" יבוא "ציוד קצה ובכלל זה"; (2) בסעיף קטן (ב), במקום "לבעל רישיון, למי שפועל מכוח היתר כללי" יבוא "לספק מורשה".

זיו גלעדי: 60.

זיו גלעדי: בסעיף 32 לחוק העיקרי, במקום "מי שפועל מכוח היתר כללי או מי מטעמם" יבוא "או מי מטעמו של ספק מורשה".

זיו גלעדי: 61.

זיו גלעדי: בסעיף 33 לחוק העיקרי, במקום "למי שפועל מכוח היתר כללי, או לשלוחיהם" יבוא "או לשלוחיו".

זיו גלעדי: 62.

זיו גלעדי: בסעיף 35 לחוק העיקרי -

זיו גלעדי: (2) אחרי "הרס מיתקן בזק" יבוא "או ציוד קצה" ואחרי "פעולת מיתקן בזק" יבוא "או ציוד הקצה, לפי העניין.

זיו גלעדי: ".

זיו גלעדי: 63.

זיו גלעדי: בסעיף 36א(א) לחוק העיקרי, במקום הרישה עד המילים "העובר על הוראת סעיף קטן זה" יבוא "העוסק בסחר בציוד קצה שלא ניתן לגביו אישור סוג, בנוגע להוראות סעיף 4א".

זיו גלעדי: " אז אני אעצור כאן.

זיו גלעדי: גם מדובר עדיין בהוראות בפרק העבירות הפליליות.

זיו גלעדי: התיקונים כאן הם תיקונים פרטניים, שוב, בגלל התיקון שנעשה בסעיף 1 שהחריד את ציוד הקצה מהגדרה של מתקן בזק לגבי הפרק הזה, ולכן בדרך כלל הוספנו את זה במקומות שבהם זה נדרש, או מקומות שבהם פשוט עשינו החלפה ידנית של המונחים כך שהאיסורים יהיו גם בנוגע לספקים מורשים ולא רק לבעלי רישיון כנוסחם בחוק ובפורמט האסדרה הישן.

זיו גלעדי: אז אלה התיקונים שאנחנו עוסקים בהם.

ליאת בלום: רק טעות טכנית, הוקרא "בנוגע" להוראות סעיף 4א, זה "בניגוד".

זיו גלעדי: אנחנו עוברים עכשיו לפרק העיצומים הכספיים, אז איתי אני מציע שלפני הפרק נצביע גם על זה.

איתן גינזבורג: אז נצביע.

איתן גינזבורג: מי בעד הסעיפים?

איתי עצמון: רגע, עד איזה סעיף הקראת?

איתי עצמון: עד 623 לא כולל?

בן חורין: עד איזה סעיף הקראת זיו?

זיו גלעדי: עד 63 כולל.

איתי עצמון: אז הוועדה מצביעה על הסעיפים האלה.

איתן גינזבורג: כן.

איתן גינזבורג: מי בעד הסעיפים ירים את ידו?

איתן גינזבורג: הצבעה אושרו

זיו גלעדי: אוקיי, אנחנו עוברים לפרק העיצומים הכספיים.

זיו גלעדי: אני אתחיל להקריא ואני אעצור בחלקים היותר משמעותיים.

זיו גלעדי: מרבית התיקונים הם תיקונים טכניים.

זיו גלעדי: במקומות שיש משהו יותר מהותי אז אנחנו נתעכב עליו.

איתי עצמון: לא, יש כמה תיקונים מהותיים.

זיו גלעדי: נכון, נכון.

זיו גלעדי: "64.

זיו גלעדי: בכותרת סימן א' לפרק ז'1 לחוק העיקרי, במקום "על בעל רישיון" יבוא "בתחום הבזק ועל מי שפועל בלא רישום במרשם, רישיון או אישור".

זיו גלעדי: 65.

זיו גלעדי: בסעיף 37א לחוק העיקרי, ההגדרות "בעל הרישיון" ו-"המנהל" - יימחקו.

זיו גלעדי: "

איתי עצמון: אלה תיקונים יותר טכניים.

זיו גלעדי: נכון.

זיו גלעדי: "66.

זיו גלעדי: בסעיף 37א2 לחוק העיקרי -

זיו גלעדי: (2) סעיף קטן (ב) – בטל.

זיו גלעדי: "

איתי עצמון: תסביר בבקשה.

זיו גלעדי: אז גם כאן במקור הייתה תוספת אחת לחוק ואנחנו כבר הגענו עכשיו לדעתי לארבע תוספות ועוד היד נטויה.

זיו גלעדי: אז אנחנו פשוט עושים התאמה של מספר התוספת.

איתי עצמון: ומבטלים את סעיף קטן (ב) אני רואה.

זיו גלעדי: נכון, סעיף קטן (ב) הוא הסעיף שמסדיר את קביעת התוספת ובעצם הוא עבר עכשיו לסעיף שיעסוק בקביעת כל התוספות, יהיה סעיף בסוף החוק שנגיע אליו.

זיו גלעדי: אבל האסדרה של קביעת הפרות בתוספת, במהות היא תהיה אותה פרוצדורה.

איתי עצמון: כלומר הסכמת שר המשפטים ואישור ועדת הכלכלה, פשוט שיניתם את המיקום.

זיו גלעדי: נכון מאוד.

זיו גלעדי: "67.

זיו גלעדי: במקום סעיף 37א3 לחוק העיקרי יבוא - "עיצום כספי על מי שסוחר בציוד קצה 37א3.

זיו גלעדי: הפר עוסק בסחר בציוד קצה הוראות כמפורט להלן רשאי המנהל להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות סימן זה בסכום של עד 101,810 שקלים חדשים.

איתן גינזבורג: איך הגעתם לסכום המדויק הזה?

איתי עצמון: זה לפי העדכונים במדד.

זיו גלעדי: כן.

זיו גלעדי: לדעתי זה סכום שהתחיל ב-100,000 ומאז יש הצמדות למדד.

איתן גינזבורג: השקל.

זיו גלעדי: כן.

זיו גלעדי: "ובלבד שהסכום האמור לא יעלה על הסכום האמור בסעיף 37א5: (א) לעניין ציוד קצה שנקבע לגביו פטור – הוראה לעניין חובת דיווח או שמירת מסמכים שנקבעה לפי סעיף 4א(ד3) סיפה; (ב) לעניין ציוד קצה שניתן לגביו אישור סוג או שלא נקבע לגביו פטור – הוראה לעניין חובת מסירת מידע, מסמך או ציוד שנקבעה לפי סעיף 53א(א)(4).

זיו גלעדי: ""

איתן גינזבורג: רק אני חושב שצריך לכתוב "ובלבד שסכום זה" ולא "על הסכום האמור לא יעלה על הסכום".

איתי עצמון: זה ממש עניין של נוסח.

איתן גינזבורג: זה פשוט כל האמור מתייחס לקטע אחר.

שלמה קרעי: אני הבנתי אדוני.

איתי עצמון: בואו נשאיר משהו לממונה על הנוסח בכנסת, יש לה עבודה על הצעת החוק הזאת.

זיו גלעדי: אני רק אסביר בקצרה.

זיו גלעדי: אני מזכיר את הרפורמה שאנחנו עושים כאן בתחום של סחר בציוד קצה, בעצם השאיפה שלנו כפי שעשינו גם בציוד קצה אלחוטי, לאפשר הכנסה של ציוד קצה שאינו אלחוטי, כלומר ציוד קווי, באופן פשוט יותר.

זיו גלעדי: והתנאים שאנחנו רוצים לקבוע לעניין הכנסת הציוד הם תנאים של שמירת מסמכים ותיעוד ודיווח, ועבודה מול המשרד בעת שמתגלה בדיעבד איזשהו קושי עם ציוד שיובא.

זיו גלעדי: ובאמת על הפרה של אותם תנאים של שמירת תיעוד שמאפשר להתחקות אחרי ציוד שנכנס, הפרה של הדברים האלה יהיה בה עיצום כספי בסכום שאליו התייחסנו ובעצם בזה אנחנו מסתפקים.

איתי עצמון: כלומר אין בעצם הפרה של תנאי מתנאי אישור סוג כמו שכתוב היום בחוק.

זיו גלעדי: נכון, אנחנו מסתפקים בהפרה שהיא רק הפרה לעניין תיעוד ודיווח.

איתי עצמון: יש בכלל תנאים באישור סוג?

זיו גלעדי: אישורי הסוג בפורמט הישן הם משהו קצת מוזר, אבל בפורמט החדש אנחנו חושבים שהתנאים שיהיו שם אלה בדיוק תנאים לגבי הנושאים האל.

זיו גלעדי: וממילא הציוד יצטרך לעמוד בכל מיני סטנדרטים בינלאומיים, אבל עדיין תהיה איזושהי חובה לשמור תיעוד לגביו.

זיו גלעדי: אז זה לגבי הסעיף הזה, אני ממשיך.

זיו גלעדי: "68.

זיו גלעדי: בסעיף 37א4 לחוק העיקרי – (1) בכותרת השוליים במקום "רישיון, היתר" יבוא "רישום במרשם, רישיון";

במקום פסקה  יבוא: "(1) סיפק שירות בזק או ביצע פעולת בזק בלי שהוא רשום במרשם או בלי רישיון, בניגוד להוראות סעיף 2;"; (3) במקום פסקה (3) יבוא: "(3) עסק בסחר בציוד קצה שלא ניתן לגביו אישור סוג, בניגוד להוראות סעיף 4א, למעט ציוד קצה שהשר קבע לגביו פטור מאישור סוג.

במקום פסקה  יבוא: "." אני אתן לזה הסבר קצר.

במקום פסקה  יבוא: סעיף 37א4 זה סעיף שקובע את העיצומים הכספיים על מי שמפרים את חובות היסוד של החוק, שהם חובות לפעול לפי רישיון או רישום במרשם.

במקום פסקה  יבוא: דיברנו על זה גם קודם.

במקום פסקה  יבוא: אז בעצם אנחנו עושים כאן התאמות של המונחים למונחים החדשים, לרישום במרשם, לספקים מורשים, ובאותו אופן אנחנו עושים גם התאמה של הפרות של הוראות לעניין סחר בציוד קצה כשיתייחסו למונחים לפי האסדרה העדכנית.

במקום פסקה  יבוא: אז אלה בעצם התיקונים שנעשו כאן.

במקום פסקה  יבוא: אני ממשיך.

במקום פסקה  יבוא: "69.

במקום פסקה  יבוא: אחרי סעיף 37א4ב לחוק העיקרי יבוא: "עיצום כספי על הפרת הוראות לעניין שירות חיוני, בידי מי שאינו ספק מורשה 37א4ג: היה למנהל יסוד סביר להניח כי אדם שאינו ספק מורשה הפר הוראה מההוראות לפי סעיף 4ד כמפורט להלן, רשאי המנהל להטיל עליו עיצום כספי בסכום של עד 234,140 שקלים חדשים, ובלבד שהסכום האמור לא יעלה על הסכום האמור בסעיף 37א5: (1) הפר את הוראת סעיף 4ד(א1) או הוראת צו שניתנה לפי סעיף 4ד, לעניין העברה, רכישה או החזקה של אמצעי שליטה, שליטה או השפעה ניכרת בנותן שירות חיוני, או פעל בניגוד לתנאי שנקבע באישור להעברה, לרכישה או להחזקה כאמור שניתן לפי סעיף 4ד(א1) או (ג)(1); (2) בעל אישור כאמור בפסקה (1) שהפר הוראת צו שניתנה לפי סעיף 4ד בעניין אחר מהאמור באותה פסקה.

במקום פסקה  יבוא: ""

איתי עצמון: ועל סעיף קטן (ב) ויתרתם.

זיו גלעדי: נכון על סעיף קטן (ב) ויתרנו.

איתן גינזבורג: מה גם זה הסכום האמור בסעיף 37א5?

זיו גלעדי: 37א5 קובע איזושהי מגבלה על גובה העיצום הכספי לפי ההכנסות של אותו גוף בשנה, כדי שלא יהיה עונש לא מידתי.

איתן גינזבורג: 5%?

זיו גלעדי: אנחנו מבקשים לשנות, נגיע לזה.

זיו גלעדי: אנחנו מבקשים להוריד את זה ל-5%.

איתי עצמון: בעצם סכומי העיצומים הכספיים שמטיל משרד התקשורת הם סכומי מקסימום שנקבעים לאחר התייעצות עם ועדה מייעצת שקיימת לפי החוק.

איתי עצמון: זאת אומרת, זה מודל קצת שונה מהמודל הרגיל של עיצומים כספיים כפי שאנחנו מכירים בחקיקה אחרת.

איתן גינזבורג: זאת אומרת יש כאן שני אילוצים.

איתן גינזבורג: אילוץ אחד של הסכום הנומינאלי הזה ואילוץ אחד של אחוז מההכנסות.

איתי עצמון: ושוב אני אומר, וועדה מייעצת שאמורה - -

איתן גינזבורג: בסדר, זה לא כתוב, נכון.

איתי עצמון: זה כתוב בחוק העיקרי.

זיו גלעדי: חלק מההפרות דורשות ועדה מייעצת, ההפרות היותר חמורות בסכומים הגבוהים יותר, זה עוד איזשהו בלם על היכולת להטיל עיצומים כספיים.

איתי עצמון: זה סכום שהוא לא קבוע מראש בחוק כאן כמו שמקובל.

זיו גלעדי: אני אסביר בקצרה.

זיו גלעדי: ההפרה בסעיף הזה מתייחסת לסעיף 4ד, זה צו שירות חיוני ואני מזכיר זה צו שניתן רק לגבי בזק, בעיקר בהיבטים הביטחוניים ובהיבטים היותר רגישים של הפעילות של בזק ולכן על בזק כחברה חלות כל מיני מגבלות, בהקשר הספציפי הזה בעיקר לגבי העברת השליטה והעברת מניות ואמצעי שליטה.

זיו גלעדי: חלק מההוראות האלה חלות לא רק על בזק עצמה אלא גם על מי שרוכש את השליטה בבזק, שבאופן סדיר הוא אל גורם מפוקח על ידי המשרד, אבל הוא גורם שמקבל איזשהו אישור בכתב, ממש נייר מהמשרד שאומר 'אתה רשאי להחזיק בבזק' ולכן יש איזושהי הצדקה להטיל עליו הוראות יותר חמורות.

זיו גלעדי: זה דברים שנעשים גם היום ובעצם אנחנו סוגרים כאן לקונה שבגלל שהוא אינו גורם מפוקח באופן פורמלי, אין אפשרות להטיל עליו עיצומים כספיים.

זיו גלעדי: הסעיף הזה בעצם יאפשר להטיל גם על אותו גורם עיצומים כספיים.

איתן גינזבורג: הערות מחברי הכנסת?

איתן גינזבורג: מישהו מהזום?

איתן גינזבורג: נמשיך.

זיו גלעדי: "70.

זיו גלעדי: בסעיף 37א5 לחוק העיקרי, אחרי "37א4א" יבוא "ו-37א4ג" ובכל מקום, במקום "20%" יבוא "5%".

זיו גלעדי: " זו בדיוק הנקודה שחבר הכנסת קרעי העלה לגבי הקטימה של גובה העיצום.

זיו גלעדי: "

איתי עצמון: רגע, אתם מפחיתים כאן את ה- -

זיו גלעדי: נכון אנחנו מפחיתים.

זיו גלעדי: הקטימה עכשיו הייתה על 20% מהמחזור, ועכשיו הקטימה תהיה ב-5%, זאת אומרת בסכום יותר נמוך.

זיו גלעדי: אנחנו עדיין חושבים שזה מאפשר להטיל עיצומים כספיים מרתיעים, אבל זה עולה בקנה אחד עם החקיקה העדכנית בתחום העיצומים הכספיים שמגבילה בסדר גודל דומה.

איתי עצמון: נכון.

זיו גלעדי: "71.

זיו גלעדי: בסעיף 37א6(א) לחוק העיקרי, ברישה, במקום "37א4ב" יבוא "37א4ג".

זיו גלעדי: " אלה תיקונים טכניים אז אני ממשיך ברצף.

זיו גלעדי: "72.

זיו גלעדי: בסעיף 37א7(א) לחוק העיקרי, במקום "37א4ב" יבוא "37א4ג".

זיו גלעדי: 73.

זיו גלעדי: בסעיף 37א9(א)(1) לחוק העיקרי, אחרי "התוספת" יבוא "הרביעית".

זיו גלעדי: 74.

זיו גלעדי: בסעיף 37א10(ב) לחוק העיקרי, במקום "37א4ב" יבוא "37א4ג".

זיו גלעדי: 75.

זיו גלעדי: בסעיף 37א13(ב) לחוק העיקרי, אחרי "בעל רישיון" יבוא "בזק" במקום "סעיפים 4(ד) או 4 א1" יבוא "סעיף 4(ד)".

זיו גלעדי: תיקון סעיף 37א14 75א.

זיו גלעדי: בסעיף 37א14 לחוק העיקרי, במקום "37א4א" יבוא "37א4ג".

זיו גלעדי: 76.

זיו גלעדי: בסעיף 37א17(א) לחוק העיקרי, במקום "37א4ב" יבוא "37א4ג".

זיו גלעדי: 77.

זיו גלעדי: בסעיף 37א18 לחוק העיקרי – (1) אחרי "התוספת" יבוא "הרביעית"; (2) במקום "37א3 ו-37א4ב" יבוא "37א3 עד 37א4ג".

זיו גלעדי: "

איתי עצמון: רגע, אני עוצר אותך כאן.

איתי עצמון: בעצם כל התיקונים האלה הם תיקונים כפי שאמרת טכניים, שנוגעים להוראות המהותיות שחלות על הטלת עיצומים כספיים.

זיו גלעדי: נכון מאוד.

זיו גלעדי: בגלל שהוספנו סעיף חדש סעיף 37א4ג אז אנחנו מכניסים את כל ההוראות הטכניות שיחולו גם עליו.

זיו גלעדי: "78.

זיו גלעדי: בסעיף 37י לחוק העיקרי – (1) ההגדרה "בעל רישיון" – תימחק; (2) אחרי ההגדרה "מפקח" יבוא: ""ספק מורשה" – לרבות בעל רישיון לשידורים;".

זיו גלעדי: "

איתי עצמון: רגע תעצור, זה כבר נושא אחר, לא עיצומים כספיים.

זיו גלעדי: אז גם כאן התיקונים, מדובר בהוראות שנוגעות לסמכויות הפיקוח, אז גם כאן התיקונים בכללם הם טכניים.

זיו גלעדי: ההגדרה "בעל רישיון" שהיא נהיית הגדרה ארכאית ולא רלוונטית, אנחנו מבטלים אותה.

זיו גלעדי: והגדרה "ספק מורשה" היא כפי שמוגדר בסעיף 1 וזה "לרבות בעל רישיון לשידורים" שמוגדר גם היום בהגדרת "בעל רישיון" שאנחנו מוחקים.

זיו גלעדי: כך שסמכות הפיקוח חלה גם לגביו.

זיו גלעדי: "78א.

זיו גלעדי: בסעיף 37יב לחוק העיקרי –

זיו גלעדי: (ב) בסעיף קטן (4) – במקום "ציוד בזק" יבוא "ציוד תקשורת", ואחרי "(3)" יבוא " , בחצריו של עוסק בסחר בציוד תקשורת".

זיו גלעדי: " אלה סעיפים שמסדירים כניסה לחצרות במסגרת סמכויות הפיקוח, הם נשארים פחות או יותר במסגרת הקיימת היום ככה שהכניסה היא לא לחצרות פרטיות, אלא לכניסה של חצרות שיש בהן פעילות עסקית שרלוונטית להפרות של החוק.

איתי עצמון: עוסק בסחר בציוד תקשורת זה גורם מפוקח אני מניח.

זיו גלעדי: הוא גורם שכפוף להוראות לגבי סחר בציוד תקשורת, הוא לא דורש רישיון מראש אבל הוא כפוף לפטורים ולחובה לתעד, לשמור ציוד וכולי.

איתי עצמון: והוא גורם שאפשר להטיל עליו עיצומים כספיים?

זיו גלעדי: כן, כן.

זיו גלעדי: אני מקריא לפי המספור המקורי.

איתי עצמון: לא, לא, תקרא לפי המספור שיש בפני חברי הכנסת.

זיו גלעדי: "79.

זיו גלעדי: בסעיף 37יג לחוק העיקרי, במקום "למנהל הכללי של משרד התקשורת" יבוא "למנהל".

זיו גלעדי: 80.

זיו גלעדי: בסעיף 38(ב) לחוק העיקרי, המילים "או של מי שפועל מכוח היתר כללי" – יימחקו, ובכל מקום המילים "או למי שפועל מכוח ההיתר הכללי" – יימחקו.

זיו גלעדי: 81.

זיו גלעדי: בסעיף 40 לחוק העיקרי, ברישה, אחרי "סעיף 4(ו)" יבוא "או סעיף 4א1(ז)".

זיו גלעדי: " אני אעשה גם כאן איזושהי עצירה.

זיו גלעדי: איתי להצבעה לפני שאנחנו עוברים לפרק שאנחנו מבטלים אותו בשלמותו?

איתי עצמון: רגע, הקראת עד תיקון סעיף 40?

זיו גלעדי: כן, עד סעיף 40 כולל.

זיו גלעדי: גם כאן מדובר בהתאמות שהן התאמות מונחים טכניות בעיקרן.

איתי עצמון: על מה מדבר הסעיף?

זיו גלעדי: התיקון בסעיף 40 מדבר על חסינות מאחריות אזרחית בנזיקין.

זיו גלעדי: זו סמכות שהיא לפי סעיף (4)(ו) ויש אפשרות להקנות אותה גם לספק מורשה או למי שרשום במרשם לפי 4א1(ז) ולכן עשינו את ההתאמה הזאת.

איתן גינזבורג: ממשיכים.

זיו גלעדי: אוקיי.

זיו גלעדי: "82.

זיו גלעדי: פרק י' לחוק העיקרי – בטל.

זיו גלעדי: " אני אגיד שפרק י' הוא פרק שהוא למעשה סוג של הוראת מעבר, כשנחקק החוק בשנת 82 למעבר של בזק בשעתו, לאסדרה באמצעות רישיון, לכן נכתב החוק הזה.

זיו גלעדי: רוב ההוראות כאן הן בעצם הוראות מעבר והן מיצו את עצמן ולכן אנחנו מבטלים אותן.

איתן גינזבורג: על הסעיף הזה חבר הכנסת קריב מצביע בטוח בעד כי הוא הגיש כל כך הרבה דברים למחוק מהחוק, אז הינה מוחקים מהחוק.

שלמה קרעי: אם כבר הפוגה כזאת, איפה בחוק התקשורת יש את הנושא של מגבלות על תחנות רדיו שלא יכולות לשדר, תכנות רדיו ארציות שאתם מגבילים אותן רק לאזורים?

שלמה קרעי: הרי הן מוגבלות בחוק.

קריאה: בחוק הרשות השנייה, זה לא מוסדר בחוק התקשורת.

שלמה קרעי: אז אי אפשר לתקן את זה.

איתן גינזבורג: הם זכו בזמנו במכרזים לדעתי ואחרי זה הפכו אותם לרישיונות, נכון?

איתן גינזבורג: אם אני לא טועה.

זיו גלעדי: לא, הרדיו האזורי עדיין פועל במסגרת של זיכיונות.

איתן גינזבורג: אז הם זכו בזיכיונות של רדיו אזורי.

שלמה קרעי: עזוב את הפרטים הקטנים ואת האותיות הקטנות.

שלמה קרעי: אנחנו רוצים לתת להם לשדר בכל הארץ, זה בעייני הדבר הנכון.

איתן גינזבורג: האמת שהוקמו בזמנו, מתוך רצון שיהיה באמת רדיו אזורי שישדר על בעיות מקומיות ברשויות מקומיות, על דברים שמעניינים את האזור.

איתן גינזבורג: הם מזמן לא עושים את זה, מעטות תחנות הרדיו שעוסקות בנושאים האזוריים וחבל אגב, כי זה יכול היה לתת פה גם למצוקות שלא מעניינות את כל הארץ.

איתן גינזבורג: מהרגע שכולן הופכות לארציות ולא לאזוריות, הרבה מאוד מהדברים שיכולים לעלות לסדר היום הציבורי המקומי נדחקים כי זה לא משהו מעניין ברמה הארצית.

איתן גינזבורג: אבל בסדר.

איתן גינזבורג: בחוק הרשות השנייה והרדיו כשאתה תגיש תיקון אנחנו נתייחס לזה.

איתן גינזבורג: כן הלאה.

זיו גלעדי: 83.

זיו גלעדי: בסעיף 51א לחוק העיקרי – (1) בסעיף קטן (א) -

רישיון" יבוא: ""מפעיל רט"ן" – ספק מורשה המספק שירות רדיו טלפון נייד; "שירות רדיו טלפון נייד" - שירות בזק הניתן באמצעות רשת בזק שהיא מערכת רדיו טלפון נייד, בין שרשת הבזק היא של נותן השירות ובין שהיא של ספק מורשה אחר;"; (א) בהגדרה "תשלום", במקום "בעל הרישיון" יבוא "מפעיל רט"ן"; (2) בסעיף קטן (ב), בכל מקום במקום "בעל רישיון" יבוא "מפעיל רט"ן" ובמקום "בעל הרישיון" יבוא "מפעיל הרט"ן".

רישיון" יבוא: " סעיף 51א זה סעיף שעוסק במה שאנחנו לפעמים מכנים אותו ניתוק הזיקה או קנסות היציאה על עזיבה של מפעיל סלולרי.

רישיון" יבוא: זה הסדר ספציפי של מפעילים סלולריים ואנחנו רוצים לשמור אותו ככה, לכן אנחנו עושים התאמות מונחים.

רישיון" יבוא: אני כן אומר שההגדרה החדשה לשיטתנו חלה גם על בעל רישיון רט"ן וגם על מה שאנחנו מכנים MVNO, מפעיל וירטואלי.

איתי עצמון: אבל זה עדיין שירות של חברות סלולר, כלומר הדרך שבה ניתן השירות.

זיו גלעדי: נכון, השירות הוא שירות רדיו טלפון נייד, הוא ניתן לפי ההגדרה גם באמצעות רשת של ספק מורשה אחר ולכן ההסדר הזה יחול גם על MVNO.

איתי עצמון: יש כאן שינוי מהותי בתיקון?

זיו גלעדי: לא, לא.

איתי עצמון: זה רק החלפת מונחים.

זיו גלעדי: נכון.

זיו גלעדי: "84.

זיו גלעדי: בסעיף 51ב לחוק העיקרי - (1) בכותרת השוליים, במקום "מבעל רישיון רדיו טלפון נייד" יבוא "ממפעיל רט"ן"; (2) בסעיף קטן (א), במקום "בעל רישיון" יבוא "מפעיל רט"ן", במקום "מבעל הרישיון" יבוא "ממפעיל הרט"ן"" ובכל מקום במקום "בעל הרישיון" יבוא "מפעיל הרט"ן";

זיו גלעדי: בהמשך לתיקון 51א בעצם אנחנו עושים התאמת מונחים.

זיו גלעדי: בואו נמשיך.

זיו גלעדי: (1) ההגדרה "בעל רישיון" – תימחק; (2) אחרי ההגדרה "סחר" יבוא: ""ספק מורשה" – לרבות בעל רישיון לשידורים;".

זיו גלעדי: " 51ג גם סעיף שעוסק בהיבטים של חסימת ציוד ונטרליות רשת.

זיו גלעדי: אנחנו גם פה עושים רק שינויים טכניים שמשאירים את הסעיף כפי שהוא, רק עם המונחים החדשים.

זיו גלעדי: אני ממשיך.

זיו גלעדי: "86.

זיו גלעדי: בסעיף 51ד לחוק העיקרי –

זיו גלעדי: בסעיף קטן (א) -

זיו גלעדי: בהגדרה "הסכם התקשרות" במקום "עם בעל רישיון" יבוא "עם ספק מורשה";

משולב" יבוא: ""הסכם התקשרות משולב" – הסכם עם ספק מורשה או מפעיל רט"ן, לרכישת שירותים של ספק מורשה, אחד או יותר, ושירותים של מפעיל רט"ן;";

החודשיים" יבוא: ""ממוצע החשבונות החודשיים" – ממוצע החשבונות החודשיים של המנוי בעבור שירותי ספק מורשה הניתנים מכוח הסכם התקשרות עם ספק מורשה או שירותי ספק מורשה ושירותי מפעיל רט"ן הניתנים מכוח הסכם התקשרות משולב, שצרך המנוי במהלך תקופת ההסכם עד למועד ביטולו, והכל מעט שירותי השכרה או השאלה של ציוד קצה;";

"מנוי" יבוא: ""מפעיל רט"ן" – כהגדרתו בסעיף 51א(א); "ספק מורשה" –לרבות בעל רישיון לשידורים ולמעט מפעיל רט"ן.

"מנוי" יבוא: ";

"מנוי" יבוא: ואני אעצור כאן.

"מנוי" יבוא: אז גם הסעיף הזה זה סעיף שעוסק בנושא של קנסות יציאה, זאת אומרת כמה כסף אפשר לגבות ממנוי שקיבל איזושהי הטבה על הצטרפות ואיך עושים איזושהי חלוקה לאחור של גובה ההטבה שהוא קיבל.

"מנוי" יבוא: והתיקונים שאנחנו עושים כאן הם כולם טכניים, משאירים את ההסדר על קנו כך שיחול גם באסדרה החדשה במונחים החדשים.

איתן גינזבורג: הערות לגבי זה?

איתן גינזבורג: אם לא, אז נמשיך.

זיו גלעדי: "87.

זיו גלעדי: בסעיף 51ה לחוק העיקרי, במקום "מבעל רישיון או מבעל רישיון רדיו טלפון נייד" יבוא "מספק מורשה או ממפעיל רט"ן", במקום "לא יהיה רשאי בעל הרישיון או בעל רישיון רדיו טלפון נייד" יבוא "לא יהיה רשאי הספק המורשה או מפעיל הרט"ן", ובמקום "לעניין זה, "בעל רישיון", "בעל רישיון רדיו טלפון נייד"" יבוא "לעניין זה, "ספק מורשה", "מפעיל רט"ן"".

זיו גלעדי: " גם בהמשך למה שדיברנו עליו עכשיו, זה איזשהו הסדר משלים של הסכמי יציאה, השתחררות מהסכמים.

זיו גלעדי: "88.

זיו גלעדי: סעיף 52 לחוק העיקרי – בטל.

זיו גלעדי: " סעיף 52 עוסק במתן שירותים למדינה, הוא בעצם מפנה את זה לתקנות שהתקנות אומרות שזה יוסדר בהסכם, זה סעיף מיותר.

זיו גלעדי: "89.

זיו גלעדי: סעיף 52א לחוק העיקרי – בטל.

זיו גלעדי: " גם 52 מחייב לתת רישיון לדואר ישראל, רישיון טלקום, אין לה פעילות טלקומית, בטח לא לפי החוק החדש ואין בזה צורך.

זיו גלעדי: "90.

זיו גלעדי: בסעיף 53 לחוק העיקרי, סעיף קטן (ב) – בטל.

זיו גלעדי: " אז גם זה סעיף שאין בו צורך, הוא סעיף שמחיל הוראות על המדינה אבל החוק בכללותו לא חל על המדינה אז גם אין בזה צורך.

זיו גלעדי: "91.

זיו גלעדי: בסעיף 53א(ג), המילים "הכללי של משרד התקשורת" – יימחקו.

זיו גלעדי: " לאור שינוי המונחים שעשינו בסעיף 1 גם זה מתייתר.

זיו גלעדי: "92.

זיו גלעדי: סעיף 55א לחוק העיקרי – בטל.

זיו גלעדי: "

איתי עצמון: מה זה הסעיף שביטלתם?

זיו גלעדי: 55א זה סעיף שאומר שחוק התקשורת לא גורע מפקודת הטלגרף, לשיטתנו זה סעיף מיותר.

זיו גלעדי: כמובן שהחוק לא גורע מפקודת הטלגרף, מי שנדרש לרישיון או לאיזשהו היתר מכוח פקודת הטלגרף, נדרש לזה בלי קשר לסעיף הזה.

זיו גלעדי: מבחינתנו הסעיף מיותר אבל זה כמובן לא גורע מהיחס בין שתי הוראות החוק.

זיו גלעדי: "93.

זיו גלעדי: בסעיף 55ב לחוק העיקרי, המילה "ציבורית" – תימחק.

זיו גלעדי: " גם זה תיקון טכני.

ליאת בלום: אני ממשיכה לסעיף 94.

ליאת בלום: "94.

ליאת בלום: אחרי סעיף 58 לחוק העיקרי יבוא: "שינוי התוספות הראשונה השלישית והרביעית 58א.

ליאת בלום: השר רשאי, בצו, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, לשנות את התוספות הראשונה, השלישית והרביעית ואולם – (1) השר לא יוסיף שירות לתוספת הראשונה אלא אם כן מצא כי שקולים שבטובת הציבור מחייבים זאת ובכלל כך קידום התחרות, הצורך באספקה רציפה ותקינה של השירות והגנה על צרכני שירותי הבזק.

ליאת בלום: " אני רק אסביר לפרוטוקול שמדובר כאן בתוספת.

איתן גינזבורג: למה לפרוטוקול?

איתן גינזבורג: למה לא לנו?

ליאת בלום: אסביר לכם.

ליאת בלום: מדובר פה בתוספת של שירות בזק שבעצם יהיו לנו שלוש חלופות.

ליאת בלום: היה לנו רט"ן שזה שירות טלפוניה, היה לנו ISP והעברת נתונים ויש חלופה רביעית שבה השר נוכח שירות חדש שלא היה מוכר, מחליט להגדיר אותו כשירות בזק.

ליאת בלום: אז זאת בעצם האפשרות שלו והשיקולים שהוא צריך לשקול בבואו להחליט על שירות חדש.

ליאת בלום: אני כן רוצה לציין שיש נוסח מעודכן יותר בעקבות הסכמות עם משרד המשפטים, אז אם אפשר רק להקריא אותו.

ליאת בלום: "השר לא יוסיף שירות לתוספת הראשונה, אלא אם כן מצא כי יש הצדקה לכלול אותו בתחום הבזק בין היתר משיקולים בדבר קידום התחרות, הצורך באספקה רציפה ותקינה של השירות והגנת צרכני השירות וצרכני שירותי הבזק.

ליאת בלום: מבלי לגרוע מכך השר רשאי לשקול גם שיקולים שבטובת הציבור".

איתי עצמון: תסבירי את השינוי.

ליאת בלום: השינוי היה בעצם שבמסגרת אותם שיקולים מותר לשר לשקול שיקולים שבטובת הציבור.

ליאת בלום: התבקשנו לחדד שלא יוסף שירות בזק רק משיקולים ביטחוניים, ברור ששירות בזק לא יכול להיות מוסף אך ורק משיקולים אלה, הגם שזה שיקולים בהחלט משרד התקשורת שוקל, זה לא יכול להיות שיקול בודד.

ליאת בלום: ולכן תוך כדי נוסח הבהרנו שמדובר קודם כל בשיקולים שקשורים לאסדרה בשוק התקשורת, אבל כן מותר לשר לשקול שיקולים שבטובת הציבור.

איתן גינזבורג: כן תמשיכי את 2.

ליאת בלום: "(2) השר לא יוסיף בצו מדינה לתוספת השלישית אלא אם כן שוכנע כי באותה מדינה קיימת אסדרה של מתן שירותי בזק בשים לב להוראות הדין הקבועות בישראל ביחס לתחרות בתחום הבזק ואת רמת השירותים בו; (3) צו לשינוי התוספת הרביעית טעון גם הסכמת שר המשפטים.

ליאת בלום: ""

איתי עצמון: תסבירי את פסקה 2.

ליאת בלום: פסקה 2 מתייחסת לתוספת שבה אמרנו שלוין שמוסדר על ידי מדינה אחרת יוכר על ידינו.

ליאת בלום: אנחנו רוצים להוריד פה חסמי כניסה, אבל אנחנו כן מבקשים שהשינוי והעדכון של התוספת יהיה בהתאם לכך שהשר שוכנע כי אותה אסדרה במדינות אחרות היא אסדרה מספיקה.

איתן גינזבורג: טוב.

איתן גינזבורג: רגע אני רוצה לעצור שנייה, נצביע על הרוויזיה.

איתי עצמון: פשוט גם זה קשור.

ליאת בלום: רק נסיים את 58א.

ליאת בלום: "58א1.

ליאת בלום: השר יקבע בתוספת השנייה תדרים שבשל הקצאתם המוגבלת והשימוש בהם להקמת מערכת רדיו טלפון נייד, קיימת הצדקה כי שירותי הבזק הניתנים באמצעותם יוסדרו באמצעות רישיון כמפורט בסעיף 2(ב).

ליאת בלום: " גם כאן יש הסכמה אחרת, בעיקר ניסוחית, אני רוצה להקריא אותה.

איתי עצמון: אני רק אגיד מה בעצם המהות, השר לא קובע בתוספת השנייה, התוספת השנייה כבר קבועה כאן בחוק ובעצם הסמכות היא לשנות את התוספת השנייה אם השר מצא שבשל הקצאתם המוגבלת של תדרים והשימוש בהם להקמת מערכת רדיו טלפון נייד, קיימת הצדקה וכולי.

איתי עצמון: כלומר, שאר הסעיף נשאר כפי שהוא.

איתי עצמון: אבל בעצם הסמכות היא לשנות את התוספת השנייה כפי שקבועה בחוק.

ליאת בלום: נכון, אז הנוסח המעודכן הוא: "השר רשאי לשנות התוספת השנייה אם מצא כי בשל הקצאתם המוגבלת של תדרים והשימוש בהם להקמת מערכת רדיו טלפון נייד, קיימת הצדקה כי שירותי הבזק הניתנים באמצעותם יוסדרו באמצעות רישיון כמפורט בסעיף 2ב.

ליאת בלום: "

איתן גינזבורג: טוב עד כאן.

איתן גינזבורג: אנחנו רוצים לעצור רגע להפסקה, אנחנו נעלה את הרוויזיה להצבעה.

איתי עצמון: קודם את הרוויזיה ואז על שאר הסעיפים?

איתן גינזבורג: כן ואז נצביע על כל השאר.

איתן גינזבורג: אז אני מעלה את הרוויזיה שהגשנו, מי בעד הרוויזיה ירים את ידו?

איתן גינזבורג: הצבעה אושרה אנחנו פתחנו את הסעיף.

איתי עצמון: סעיף 17 להצעת החוק, סעיף 4ט לחוק העיקרי שנוגע לסינון תכנים.

איתי עצמון: עכשיו צריך להגיד מה התיקון שמוצע.

איתן גינזבורג: אין לי פשוט את הנוסח המשולב אז קצת קשה.

ברוריה מנדלסון: אני מציעה שבסעיף קטן (ג) הסעיף יהיה, היום כתוב "ישלח בדואר" אז יהיה "ישלח בדואר או בדרך אחרת שיקבע השר ברישיון, מידע למנוי".

איתי עצמון: רגע אני רק אקרא, "ספק גישה לאינטרנט יידע את מנוייו בהתאם לסעיף קטן (ב) בכל הדרכים שלהלן".

איתי עצמון: פסקה 1 כפי שאמרתי "ישלח בדואר" אז המילה בדואר תמחק?

איתן גינזבורג: תמחק, תמחק, "בדרך שבה יקבע השר".

ברוריה מנדלסון: עוד כמה שנים זה לא יהיה רלוונטי, עדיף בדרך שיקבע השר.

איתן גינזבורג: יישלח בדרך שיקבע השר.

איתי עצמון: שיקבע השר אבל איפה?

ברוריה מנדלסון: ברישיון.

איתי עצמון: אבל יש כאן בעצם אחר כך גם את הפרסום.

איתי עצמון: יש כאן פרסום של המידע.

ברוריה מנדלסון: "יש לציין בהסכם ולמסור על ידי נציג שירות".

איתי עצמון: נכון, אז בנוסף לזה יהיה כאן בעצם שהיידוע, כלומר המידע, זה לא יהיה מידע מודפס כמובן אלא בעצם יידוע בדרך שייקבע השר ברישיון, כל שאר הפסקה תמחק?

איתי עצמון: איך מיושמת היום פסקה 1?

איתי עצמון: איך מיידעים את הלקוחות?

איתי עצמון: ממש שולחים הודעה בדואר היום?

איתי עצמון: שולחים עלון?

איתי עצמון: כתוב גם אחת לשנה במהלך תקופת ההסכם.

איתן גינזבורג: אז את זה נשאיר, רק את הדרך שבה שולחים נשנה.

ברוריה מנדלסון: איתי, רק עוד דיוק, זה צריך להיות ברישיון או בתקנות ההיתר הכללי כי היום ISP לפי האסדרה החדשה יפעלו לפי תקנות ההיתר הכללי ולא רישיון.

איתן גינזבורג: רק את הסיפור הזה של יישלח מידע.

איתי עצמון: עלון, זה לא יהיה מידע מודפס?

איתן גינזבורג: "יישלח מידע באופן שיקבע ברישיון או בתקנות ההיתר הכללי במועד ההתקשרות בהסכם" ובהמשך לא נוגעים, בסדר?

קריאה: רק אולי צריך להתייחס תוך התחשבות באנשים שיש להם - - - שיהיה ברור שלא מחייבים לעבור למסלולים מקוונים.

קריאה: יש למשרד המשפטים איזה מונח - -

איתן גינזבורג: אבל השר התייחס לזה.

איתי עצמון: לא בהכרח.

ליאת בלום: למה?

איתי עצמון: לסיטואציה שבה יש אנשים שלא נגישים למידע - -

איתן גינזבורג: זה בדיוק מה שהשר מתייחס אליו.

ברוריה מנדלסון: אבל כמו שגם אמרנו קודם, מדובר במישהו שכבר יש לו גישה לאינטרנט.

ברוריה מנדלסון: זאת אומרת זה לא הטיעון הכללי - -

בן חורין: כן, אז זה סינון תכנים באינטרנט.

איתן גינזבורג: בסדר, נשאיר את זה ככה.

בן חורין: בכל מקרה כשהוא יקבע את התנאים - -

איתן גינזבורג: הוא ישקול את כל השיקולים.

איתן גינזבורג: בסדר?

איתי עצמון: אז זה מידע על המינוי אבל כל השאר נשאר, "במועד ההתקשרות וכן אחת לשנה".

איתי עצמון: כלומר שאר הפסקה נשארת, בעצם מה שאנחנו משנים זה כבר לא יהיה לא בדואר ולא מידע מודפס.

איתן גינזבורג: ולא עלון, אלא "יישלח מידע באופן שיקבע השר".

איתן גינזבורג: מי בעד התיקון?

איתן גינזבורג: הצבעה אושר נחזור לאיפה שהיינו קודם.

איתי עצמון: כן.

איתי עצמון: הוקראו ונדונו רשימה ארוכה של סעיפים.

איתן גינזבורג: אנחנו נצביע עליהם.

איתי עצמון: אני רוצה רק לראות מאיפה אנחנו, מסעיף 64.

איתן גינזבורג: עד 94 כולל.

איתי עצמון: עד 94 כולל, זאת אומרת כולל 58א.

איתן גינזבורג: נכון.

איתן גינזבורג: מי בעד הסעיפים ירים את ידו?

איתן גינזבורג: הצבעה אושרו נמשיך בהקראה של סעיף 95.

ליאת בלום: "95.

ליאת בלום: בסעיף 59א לחוק העיקרי, המילים "4א, 4א1(ו)" יימחקו ואחרי "53א" יבוא "להוציא 53א(א)(1) ו-(4)".

ליאת בלום: מדובר בסמכויות לקבוע תקנות שלא באישור ועדת הכלכלה וכאן החרגנו את אותם סעיפים שכבר סוכם שהם לא יהיו באישור ועדת הכלכלה.

איתי עצמון: סוכם כמובן בדיונים שלנו, זה כרגע מובא לועדה.

ליאת בלום: כן זה תואם את החוק.

איתי עצמון: בואי תגידי רק מה הנושאים שבהם מדובר.

ליאת בלום: 4א1 זה רישום במרשם, 4א זה אישור סוג.

ליאת בלום: 53א(1) ו-(4) זה החרגה מתוך אישורי הסוג, מתוך הסמכות של אישור סוג ב-53.

זיו גלעדי: נכון, זה הוראות לגבי עריכת בדיקות טכניות של הציוד או לגבי חובות תיעוד ומסירת התיעוד למשרד.

ליאת בלום: זאת בעצם ההחרגה איתי.

ליאת בלום: אני ממשיכה.

ליאת בלום: "96.

ליאת בלום: סעיף 64 לחוק העיקרי – בטל.

ליאת בלום: " זו הוראת מעבר שמוצתה בעצם, כבר אין בה צורך.

ליאת בלום: "רישיון שניתן לפי הפקודה ושהיה בתקפו ערב קבלתו של חוק זה בכנסת, רואים אותו כרישיון מיוחד שניתן לפי חוק זה.

ליאת בלום: " אין בזה יותר צורך אז אנחנו מנצלים את החקיקה כדי לתקן את החוק.

ליאת בלום: הגענו לסעיף של הוראות מעבר.

ליאת בלום: "97.

ליאת בלום: אחרי סעיף 64 לחוק העיקרי יבוא: "הוראת מעבר לתיקון מס' 76" 64א.

ליאת בלום: (א) בסעיף זה, "המועד הקובע" – יום תחילתו של חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון מס' 76) (שינוי מתכונת האסדרה בתחום הבזק), התשפ"א-2021.

ליאת בלום: (ב) מי שהיה בידו, ערב המועד הקובע, רישיון שניתן לפי סעיף 4 כנוסחו ערב המועד האמור (בסעיף קטן זה – הרישיון הישן), ואספקת שירות הבזק שלגביו ניתן הרישיון הישן טעונה רישום במרשם או רישיון לפי סעיף 2 כנוסחו אחרי המועד הקובע, יחולו לגביו ההוראות כמפורט להלן, לפי העניין: (1) הייתה אספקת השירות טעונה רישום במרשם המתנהל לפי סעיף 4א1 כנוסחו אחרי המועד הקובע, יראו אותו כמי שנרשם במרשם האמור, ויחולו עליו תקנות ההיתר הכללי והוראות מינהל שניתנו לו טרם המועד הקובע; (2) הייתה אספקת השירות טעונה רישיון הניתן לפי סעיף 4 לחוק כנוסחו אחרי המועד הקובע, יראו אותו כמי שבידו רישיון לפי הסעיף האמור, עד תום תקופת תוקפו של הרישיון הישן ויראו את תנאי הרישיון הישן, כתנאי הרישיון לפי הסעיף האמור, אלא אם כן הרישיון, בוטל, הותלה או שונה לפני תום תקופת תוקפו לפי הוראות חוק זה; (3) בעל רישיון ישן שמתקיימות בו הוראות פסקאות (1) או (2), לפי העניין, וחלה עליו חובה לבצע פעולת בזק ולספק שירות בזק לפי הרישיון הישן לכלל הציבור בכל הארץ או לפחות באזור שירות לפי חוק זה לרבות לפי הוראה שנקבעה ברישיון לפי חוק זה, ימשיך לבצע פעולת בזק ולספק שירות בזק לכלל הציבור בכל הארץ או לפחות באזור שירות, כאמור, גם לאחר המועד הקובע וכל עוד הוא ספק מורשה; המנהל יפרסם ברשומות ובאתר האינטרנט של משרד התקשורת את רשימת בעלי הרישיונות הישנים שהוראות פסקה זו חלות עליהם.

ליאת בלום: (ג) מי שערב המועד הקובע סיפק שירות בזק מכוח היתר כללי שניתן לפי סעיף 4א1 כנוסחו ערב המועד האמור (בסעיף קטן זה – ההיתר הכללי הישן), ואספקת שירות הבזק כאמור טעונה רישום במרשם או רישיון לפי סעיף 2 כנוסחו אחרי המועד הקובע, יחולו לגביו ההוראות כמפורט להלן, לפי העניין: (1) הייתה אספקת השירות טעונה רישום במרשם המתנהל לפי סעיף 4א1 כנוסחו אחרי המועד הקובע, יראו אותו כמי שנרשם במרשם האמור, ויחולו עליו הוראות תקנות ההיתר הכללי והוראות מינהל שניתנו לו טרם המועד הקובע; (2) הייתה אספקת השירות טעונה רישיון הניתן לפי סעיף 4 לחוק כנוסחו אחרי המועד הקובע, יראו אותו כמי שבידו רישיון לפי הסעיף האמור, עד תום תקופת הרישום על פי ההיתר הכללי הישן ויראו את תנאי ההיתר הכללי הישן כתנאי הרישיון, אלא אם כן הרישיון, בוטל, הותלה או שונה לפני תום תקופת הרישום.

ליאת בלום: (ג1) אין בהוראות סעיפים קטנים (ב) ו-(ג) כדי לגרוע מהוראות סעיפים 6, 4(ה) ו-4א1; (ד) מי שערב המועד הקובע סיפק שירות בזק שאספקתו לא הייתה טעונה רישיון ולא הייתה כפופה לאסדרה באמצעות היתר כללי, לפי סעיף 2 כנוסחו ערב המועד הקובע, ואספקת שירות הבזק טעונה רישיון או רישום במרשם לפי סעיף 2 כנוסחו אחרי המועד הקובע, רשאי, על אף הוראות סעיף 2 האמור, להמשיך ולספק את שירות הבזק עד תום שנה מהמועד הקובע אף שאין בידו רישיון ואינו רישום במרשם כנדרש לפי אותו סעיף.

ליאת בלום: " (ה) השר יקבע ברישיון או בהוראת מינהל, לפי העניין, חובה לפרוס רשת מתקדמת בהתאם לחובה שקבע לפי פרק ד'1 לחוק ערב המועד הקובע.

ליאת בלום: (ו) לעניין סעיף 13, יחולו ההוראות הבאות: (1) מי שהיה בידו, ערב המועד הקובע, רישיון שניתן לפי סעיף 4 כנוסחו ערב המועד האמור וניתנו לו הוראות מכוח סעיף 13 לחוק קודם למועד הקובע, ימשיכו לחול עליו ההוראות כאמור ויראו אותו לעניין הוראות אלו כבעל רישיון כהגדרתו קודם למועד הקובע וזאת למשך תקופה של שלוש שנים מהמועד הקובע"

איתי עצמון: רגע את מקריאה עכשיו - -

ליאת בלום: אני מקריאה את הנוסח שבפני הוועדה ואחרי זה נציג את הנוסח החלופי.

איתי עצמון: לא, אבל הנוסח החלופי כבר פורסם.

ליאת בלום: אז בוא נקריא אותו.

איתי עצמון: אני מציע אולי רגע נעצור כאן לפני סעיף 13.

איתי עצמון: תסבירי בבקשה את כל הסעיפים קטנים (א) עד (ה).

ליאת בלום: אז בעצם 64א(א) מדבר על המועד הקובע, שזה יום התחילה, אנחנו נגיע לזה בסוף החוק.

ליאת בלום: וסעיף קטן (ב) מסדיר את מי שעובר מרישיון למרשם, אז יראו אותו כנרשם במרשם.

ליאת בלום: סעיף קטן (2) מסדיר את מי שעובר מרישיון לרישיון ויראו אותו כרישיון עד תום תקופת הרישיון שלו.

ליאת בלום: סעיף (3) מסביר את חובת האוניברסליות של בעלי רישיון, הוא בעצם ממשיך את חובת האוניברסליות של בעלי רישיון שיש עליהם חובה היום.

ליאת בלום: סעיף קטן (ג) עוסק במי שיש לו היום היתר כללי.

ליאת בלום: סעיף קטן (1) מי שהיה לו היתר ועבר למרשם, יראו אותו כרשום במרשם.

ליאת בלום: סעיף קטן (2) מי שהיה בהיתר ועבר לרישיון, יראו אותו כמי שבידו רישיון עד סוף תקופת הרישום.

ליאת בלום: סעיף קטן (ד) נותן שנה לכל גורם שלא היה באסדרה הנוכחית וכן ייפול באסדרה החדשה.

ליאת בלום: כל גורם כזה, גורם חדש, תהיה לו שנה.

ליאת בלום: והגענו לסעיף 13.

איתי עצמון: אם יש הערות לגבי הסעיפים שעד עכשיו הוקראו, כי אלה בעצם הוראות המעבר לאסדרה החדשה.

איתן גינזבורג: יש הערות?

ליאת בלום: אני מקריאה את סעיף 13, אני רק אסביר את המהות שלו.

איתן גינזבורג: אני רואה ששמילה הצטרף אלינו, אנחנו מקבלים אותך בברכה אדוני, טוב לראות אותך.

איתן גינזבורג: התגעגענו.

ליאת בלום: בטרם אני מקריאה, הסבר קצר.

ליאת בלום: סעיף 13 כמו שאמרנו לפני כן, עוסק בהוראות שנותנים גורמי ביטחון לספקי שירות בזק.

ליאת בלום: אחת הבעיות שנוצרה זה שבעצם יהיו באסדרה החדשה גורמים שלא יכללו יותר באסדרה וכיום יש להם הוראות.

ליאת בלום: ולחלופין יש שירותים שהיום לפי האסדרה הישנה היה ניתן לתת לה הוראות ובעתיד לא ניתן יהיה לתת להם כי הם לא יכללו כספקים מורשים.

ליאת בלום: בהתאם לבקשה של גורמי הביטחון ובתיאום עם משרד המשפטים מצאנו נוסח שבעצם יעגן למשך שלוש שנים את המצב הקיים ויאפשר לגורמי הביטחון להתארגן לגבי אותם גורמים שלא יכללו באסדרה החדשה.

איתי עצמון: אני רק אגיד, הנוסח הופץ אתמול כתוספת בעצם לנוסח לדיון לעניין 64(ו), כלומר הוראות מעבר לגבי תכולת סעיף 13, בעמוד נפרד.

ליאת בלום: נכון בתוך 64א(ו) יש את הוראת המעבר לעניין סעיף 13 ואני אקריא.

ליאת בלום: "(ו) לעניין סעיף 13, יחולו ההוראות הבאות: (1) מי שהיה בידו, ערב המועד הקובע, רישיון שניתן לפי סעיף 4 כנוסחו ערב המועד האמור ואינו ספק מורשה לאחר המועד הקובע וניתנו לו הוראות מכוח סעיף 13 לחוק קודם למועד הקובע, ימשיכו לחול עליו ההוראות כאמור ויראו אותו לעניין סעיפים 13 (28ג) ו-(28ד) לחוק העיקרי כבעל רישיון כהגדרתו קודם למועד הקובע וזאת למשך תקופה של שלוש שנים מהמועד הקובע.

ליאת בלום: " הסבר קצר.

ליאת בלום: מי שהיום יש לו הוראה בכוח סעיף 13 אבל אחרי שתיכנס האסדרה החדשה לתוקף לא יהיה יותר ספק מורשה, ההוראות שלו יחולו למשך שלוש שנים.

ליאת בלום: "(2) על אף האמור בחוק העיקרי כנוסחו בחוק זה, בתקופה של שלוש שנים מהמועד הקובע הוראות סעיף 13 יחולו גם על מי שאינו ספק מורשה ומספק שירות בזק ששר התקשורת אישר כי הוא שירות בזק שהיה חייב ברישיון לפי החוק העיקרי כנוסחו ערב המועד הקובע.

ליאת בלום: ובלבד שההוראות שניתנו לפי סעיף 13 כאמור, יחולו על מי שמספק שירות לתקופה שלא תעלה על שלוש שנים מיום מתן ההוראות בתקופה הקובעת וכל עוד ההוראות שניתנו לפי סעיף 13 עומדות בתוקפן יראו את מי שמספק שירות בזק כאמור כבעל רישיון כהגדרתו בחוק העיקרי כנוסחו ערב המועד הקובע לעניין סעיפים 13(28ג) ו-(28ד) לחוק העיקרי.

ליאת בלום: "

איתי עצמון: הסבר?

ליאת בלום: סעיף 13 הוא כמו שאמרנו הסעיף שמסמיך אותם לתת הוראות לגורמי הביטחון, ו-(28ג) ו-(28ד) זה בעצם אותם סעיפים שעוסקים במי שלא מקיים את ההוראות שניתנו בכוח סעיף 13 ולכן יש צורך להחיל אותם באותה תקופת מעבר.

ליאת בלום: סעיף קטן (2) בעצם עוסק באותם גורמים שנותנים שירותים שלו הם היו נבחנים היום, הם היו נופלים באסדרה ובאסדרה החדשה בעצם הם לא יהיו ספקים מורשים ועדיין יהיה צורך מכוח השירות הדומה שהיום היה נפל באסדרה, לתת להם הוראות.

איתי עצמון: כלומר זה בעצם חברות שאמורות לצאת בכלל מהאסדרה.

ליאת בלום: כן כמו שאמרתי זה גורמים שאינם ספקים מורשים אבל הם מעניקים שירותים שלו הם היו נבחנים היום הם כן היו נופלים בהגדרה.

ליאת בלום: חשוב גם להגיד שכל הוראה כזאת יש לה תפוגה של שלוש שנים.

איתי עצמון: כלומר זאת תקופה של שלוש שנים שבה אפשר יהיה לתת את ההוראות, וגם אם נותנים את ההוראות האלה בשנה השלישית לצורך העניין - -

ליאת בלום: גם אם נותנים את זה ביום האחרון של השנה השלישית, עדיין להוראה יהיו שלוש שנים, כך שבמקסימום הגענו לשש שנים.

איתי עצמון: זה נוסח שתואם עם מערכת הביטחון?

בן חורין: זה תואם עם גורמי הביטחון, תואם עם משרד המשפטים וזאת ההזדמנות להגיד להם תודה שעזרו לנו מאוד להגיע לנוסח המוסכם.

ליאת בלום: מהר הגענו אלינו.

איתי עצמון: אז אפשר למעשה, אלא אם כן יש הערות, הוועדה יכולה להצביע על סעיף 64א סעיפים קטנים (א) עד (ו), (ו) בנוסח כפי שהוקרא וכמובן הופץ אתמול.

איתן גינזבורג: מאה אחוז, הערות למישהו?

איתן גינזבורג: בזום?

איתן גינזבורג: לא, אז נצביע.

איתן גינזבורג: מי בעד הסעיף שירים את ידו.

איתן גינזבורג: הצבעה אושרו

איתי עצמון: רגע, על הסעיפים האחרים הצבענו?

איתי עצמון: 95-96?

איתי עצמון: לדעתי לא, אז צריך להצביע גם עליהם.

איתן גינזבורג: אז נצביע גם עליהם.

איתן גינזבורג: מי בעד הסעיפים?

איתן גינזבורג: ירים את ידו.

איתן גינזבורג: הצבעה אושרו

איתי עצמון: יש עוד הסתייגות לסעיף 97 להצעת החוק של חבר הכנסת - -

איתן גינזבורג: מה של מקלב?

איתי עצמון: כן.

איתן גינזבורג: אבל הוא לא פה.

איתן גינזבורג: טוב לא חשוב, יאללה נצביע עליו.

איתן גינזבורג: ההסתייגות של מקלב, מי בעד ההסתייגות?

איתן גינזבורג: ירים את ידו.

איתן גינזבורג: הצבעה לא אושרה

איתי עצמון: לא התקבלה.

איתן גינזבורג: הלאה.

איתי עצמון: הרוויזיה הייתה כבר.

בן חורין: איתי אתה רוצה רגע שנתייחס ונחליט מה לעשות?

איתן גינזבורג: רגע, איפה אנחנו?

בן חורין: בסעיף קטן (ז) אני אתן מילת הקדמה כללית ואז נבקש שהצוות שלנו שנמצא בזום יתייחס, זה הצוות הרלוונטי לעניין הזה.

איתן גינזבורג: רק שנייה, עו"ד ברית בבקשה דבר.

בן חורין: כן, הוא ממשרד התקשורת.

בן חורין: הוא יציג את הסעיף כי הוא מטפל בנושא.

בן חורין: מילת הקדמה אחת כללית לוועדה, החוק הזה יתארך מעבר למצופה לצער כולנו ואנחנו נמצאים בעיצומו של תהליך פריסת רשתות דור 5 במדינת ישראל.

בן חורין: אנחנו מבקשים בקרוב מאוד להקצות את התדרים הבאים, תדרי ה-26 לרשת דור 5 ולטובת הדבר הזה אחד הדברים שאנחנו עושים זה להקצות כמה חודשים לפני שאנחנו עושים את המכרז ואת ההקצאה, אנחנו מבקשים לתת למפעילים להשתמש בתדרים האלה כתדרי ניסוי, זה הדבר שמאפשר להם להבין מה השימושים הפוטנציאלים, מה שווי התדר וכולי.

בן חורין: ולאור ההתארכות של החקיקה ולאור זה שאנחנו צריכים לקבוע הוראות מעבר שתכניס אותה לתוקף לאורך תשעה חודשים, אנחנו מבקשים לקבוע בהוראות המעבר סעיף ייחודי שיאפשר לנו לתת את התדרים האלה לניסוי כדי לעמוד בלוחות הזמנים.

בן חורין: לצאת למכרז של תדרי דור 5, אחרת אנחנו מכניסים את כל פריסת הדור ה-5 לעיכוב של כמה חודשים ויש לנו איזה דיון סביב הסעיף הזה עם היעוץ המשפטי, בפרט שהוא נכנס מאוד מאוחר לנוסח.

בן חורין: אז אני אבקש שהיועצת המשפטית שלנו, מי שהיא תחליט מטעמה, יסבירו את הסעיף שאנחנו מציעים ואז ננסה לראות מה אנחנו יודעים לעשות.

איתי עצמון: אני כן אגיד אבל לפני כן שהסעיף נשלח לוועדה ביום ראשון בערב והופץ והוא מעלה שאלות שונות, הוא גם לא ממש הוראת מעבר שקשורה באופן ישיר לאסדרה המוצעת.

איתי עצמון: הוא מעלה שאלות שונות שנובעות מהמאפיינים של האסדרה הזאת, שהיא בעצם פטור מרישיון ומתן שירות בתשלום, שירות מסחרי למנויים, ללא פיקוח למעשה.

איתן גינזבורג: רק לתקופה מוגבלת.

איתי עצמון: זה לא משנה, עדיין.

בן חורין: אנחנו נסביר רגע את המודל של הניסוי.

ברוריה מנדלסון: אני מציעה שעו"ד רועי ברית שבזום יסביר את ההסדר.

איתן גינזבורג: טוב, בואו נשמע.

רועי ברית: שלום, רועי ברית מהמחלקה המשפטית של משרד התקשורת.

רועי ברית: אז כמו שאיתי אמר אנחנו מתנצלים שההוראה הזאת הועברה לוועדה רק בימים האחרונים וגם שלחנו הבוקר נוסח מעודכן בעקבות שיחה שניהלנו אתמול עם היועץ המשפטי של הוועדה.

רועי ברית: הסעיף שאנחנו מבקשים הוא בעצם ארגז חול רגולטורי, הוראה תחומה בזמן ותחומה ומגודרת בהיבטים נוספים והמטרה שלו היא להבטיח שבמהלך השנה הקרובה, עוד לפני שייכנסו כל הוראות החוק וכל האסדרה החדשה לפי התיקון המוצע, המשרד יוכל לעודד ולאשר ניסויים בטכנולוגיית דור 5 בתחום תדרים חדש.

רועי ברית: זה תחום תדרים מתקדם, תחום 26 גיגה הרץ, על זה יוכלו להרחיב פה הגורמים המקצועיים של משרד התקשורת.

רועי ברית: אנחנו רוצים לכלול את התדרים האלה במכרז תדרים סלולרי נוסף שאנחנו מקווים לפרסם כבר השנה.

רועי ברית: אנחנו רוצים לעודד כבר לפני פרסום המכרז, בזמן הקרוב, שגורמים נוספים יוכלו להתנסות בטכנולוגיה החדשה הזאת ויקבלו רישיון מתאים לניסוי הזה לפי פקודת הטלגרף האלחוטי.

רועי ברית: אם במסגרת הניסוי הם ירצו לתת שירותי בזק לגורמים שונים כדי לבדוק את זה גם כניסוי שיווקי או היתכנות כזאת או אחרת.

רועי ברית: בעצם האסדרה היום שאנחנו באים לתקן אותה בהצעת החוק מצריכה רישיון לפי חוק התקשורת.

רועי ברית: אנחנו סבורים שהרישוי לפי חוק התקשורת עלול לצערנו להרתיע אנשים מלבצע ניסוי כזה בזמן הקרוב, או שזה יעכב את זה.

רועי ברית: זה שירותים שהם לא שירותי הסלולר רגילים שאנחנו מכירים של משתמשים ביתיים רגילים, כמוני כמוכם.

רועי ברית: אני מציע שגורמי המקצוע אצלנו במשרד יגידו במה מדובר ואם זה מקובל עליכם אני אקריא את הנוסח שהצענו היום בבוקר ליועץ המשפטי.

איתי עצמון: הנוסח לא הופץ, הוא נשלח אלי, הוא לא הופץ באתר הוועדה ואנחנו מאוד מקפידים כאן על הליכי חקיקה תקינים ועל העברת נוסחים מבעוד מועד שכל חברי הכנסת והמוזמנים יוכלו לעיין בהם.

איתי עצמון: לכן משהו שנשלח היום בבוקר חצי שעה לפני מועד הדיון, אני לא חושב שזאת הצעה שסביר לדון בה, אבל אפשר לשמוע את הפרטים.

בן חורין: טוב, אז מוני אתה רוצה רגע להתייחס להיבטים המקצועיים?

בן חורין: אני תיכף ארצה להסביר מה המשמעויות של ההחלטה הזאת, ההיקף שלה ולוח הזמנים שלה.

בן חורין: מוני?

בן חורין: הוא היה פה לפני דקה.

בן חורין: גם ליעל אם אפשר לפתוח מיקרופון וגם למוני.

מימון שמילה: צוהריים טובים ותודה לאדוני יושב הראש על ההזדמנות ואנחנו שמחים שאנחנו מצליחים לקדם את החוק הזה שהרבה זמן מתבשל כמו שאמרה לירן.

מימון שמילה: לגבי התחום ה-26 ג'יגה, אנחנו מאיצים את תוכנית דור 5 במדינת ישראל, אנחנו רוצים לפתוח תחומי תדר חדשים שעדיין במדינה לא עושים בהם שימוש ואנחנו רוצים לראות איך משתמשים בתדרים הללו, ללמוד מהשימושים.

מימון שמילה: התחום הזה ידע לתת גם לתעשיות, גם לגורמים פרטיים, גם מנויים רבים, גם אינטרנט של הדברים, חיישנים, חיבור של הרבה מאוד דברים שחסרים היום מאד במדינה.

מימון שמילה: וכל ניסוי שכזה קודם כל חשוב לומר שאנחנו מקפידים שלא פוגעים בצרכנים ובשירות הקיים.

איתן גינזבורג: ואיך מוודאים את הדבר הזה?

איתן גינזבורג: כלומר, האם אפשר למשל להחיל עליהם סטנדרטים של שירות כמו שמוחלים היום על חברות אחרות?

איתן גינזבורג: איך מוודאים את זה?

מימון שמילה: כן ודאי, כשאנחנו נותנים הוראת ניסוי, נותנים רישיון לניסוי, אנחנו מכירים בדיוק את המיקום הגאוגרפי שזה יופעל, באיזה תדרים משתמשים, מה האפקטים שיכולים להיות ואנחנו לא מאפשרים בהוראות ניסוי לפגוע בשירותים קיימים.

איתי עצמון: מה כולל רישיון הניסוי?

איתי עצמון: מה כולל הרישיון?

יעל מלם יפה: אני יכולה לעזור שנייה?

יעל מלם יפה: רק שנייה שמילה.

יעל מלם יפה: שמי יעל מלם יפה ואני מהלשכה המשפטית של משרד התקשורת, שלום לכולם.

יעל מלם יפה: מה שחשוב לי לציין פה, הסעיף הזה הוא בעצם מגדר איזשהו אירוע נקודתי.

יעל מלם יפה: הוא נקודתי גם מבחינת הזמן שלו וגם בסופו של דבר מבחינת ההיקף שלו.

יעל מלם יפה: כמו שאמרו חברי פה קודם, ותיכף שמילה יוסיף וירחיב, אנחנו מדברים על תקופה מוגדרת ועל צורך נקודתי שאנחנו צריכים אותו כרגע עד שנפרסם מכרז, שבו נוכל לאפשר לכל מיני נסיים, לאו דווקא החברות הקיימות היום, אלא דווקא אנחנו מעוניינים לעודד גורמים חדשים שאולי הם קטנים, אולי הם בראשית דרכם, אולי הם בדיוק מתחילים ובדיוק לאותם אלה לאפשר להתנסות בטכנולוגיה החדשה הזאת ולהסיר כמה שיותר חסמים מהשולחן כדי לאפשר להם לעשות את האופרציה הזאת.

יעל מלם יפה: זה לא עכשיו לעשות פתאום אופרציות ארציות או מאוד מאוד גדולות, הכוונה היא באמת לתת הזדמנות להתנסות, אז חשוב לנו גם להבין את הקונטקסט של האירוע הזה וכמו ששמילה אמר זה on top, זה לא שייך לשירותי הסלולר שניתנים היום בידי חברות הסלולר הגדולות.

יעל מלם יפה: שמילה בבקשה תמשיך.

מימון שמילה: שוב אני חוזר ומזכיר, אנחנו מובילים בשנים האחרונות שאנו רוצים להכניס תחום תדר חדש, לדוגמא לפני המכרז הקודם של דור 5 אישרנו אישורים בתדרי 700, כדי לראות איך זה עובד ואיך זה מתפשט, ומה היתרונות והחסרונות.

מימון שמילה: כל תדר כזה שאנחנו מכניסים, אני אומר שוב, אנחנו מוודאים קודם כל שאנחנו לא פוגעים לא בלקוחות ולא בצרכנים, אלא זה יותר לצרכי למידה, לנצל את מגרש המשחקים ולראות שבאמת הטכנולוגיה עובדת, מה המגבלות שלה, האם יש מגבלות.

מימון שמילה: חלק מהדברים התיאורטיים מתגשמים וחלקם, פתאום אנחנו יכולים לגלות דברים שאנחנו לא ידענו אותם.

איתן גינזבורג: אבל מה המטרה של הניסוי הזה?

בן חורין: אני רוצה רגע להסביר.

איתן גינזבורג: אני רוצה להבין מה מטרת הניסוי, מה אתם בוחנים בו, האם זה טכנולוגיות?

איתן גינזבורג: האם שירותים?

בן חורין: אני אנסה רגע להסביר שוב את המסגרת.

בן חורין: מה שקורה זה רשת הדור ה-5 היא רשת מאוד שונה מרשת הדור ה-4 והיא לא פונה רק למשתמש הקצה, היא פונה לעולמות של B2B, היא פונה לעולמות של IOT, למפעלים, בתי חולים, לאתרי הרצה אלטרנטיביים.

בן חורין: אנחנו עכשיו נמצאים בשלב הקצאה נוסף של תדרי ה-26.

בן חורין: אנחנו עומדים לצאת למכרז, כשאתה יוצא למכרז על תדר כזה אחד הדברים שאנחנו ממש מבקשים לעשות קודם זה להקצות לשוק את התדר לניסוי.

בן חורין: כשאתה מקצה לו את התדר לניסוי הוא יכול לבדוק מה השימושים הפוטנציאלים של התדר הזה ואז הוא יודע כשהוא ניגש למכרז אם הוא רוצה את התדר הזה וכמה הוא מוכן להציע עליו בהתאם לפוטנציאל השימוש של התדר הזה.

בן חורין: עכשיו, כשאתה לא עושה את הדבר הזה אתה מכשיל את המכרז, ולכן המשמעות היא מבחינתנו אם אנחנו עכשיו נשארים במשטר של הרישיונות, שאנחנו הולכים להליך ארוך מאוד של הקצאת רישיון למטרת הניסוי הזה כשמדובר על תקופה זמנית.

בן חורין: אנחנו לא נותנים את התדר, אנחנו לא מקצים אותו, אנחנו מקצים אותו לתקופה זמנית למטרת הניסוי כדי שהם יוכלו להשמיש אותו באתרים ספציפיים, באזורים לוקאלים ספציפיים.

בן חורין: אגב זה תדר שהוא לא ארצי, הוא לא מתפשט, הם חייבים לעשות אותו באתרים מאוד ספציפיים ומאוד מוגבלים.

בן חורין: אם אנחנו לא מקצים אותו עכשיו, בעיקרון הוא עובר להיות בהיתר, אם עכשיו החוק היה נכנס לתוקפו אז היינו מקצים אותו בהיתר, זה היה לוקח שבועיים והיינו יוצאים לניסוי.

איתי עצמון: או שהיה פטור.

בן חורין: או שהוא היה בפטור בכלל במקרה הזה, גם לא בהיתר, הוא היה בפטור בכלל.

בן חורין: בגלל שהחוק לא נכנס לתוקפו מחר, אלא נתנו תשעה חודשים בגלל היערכות שאנחנו צריכים לבצע, זה אומר שעכשיו אנחנו מעכבים בהרבה חודשים את כל התהליך המכרזי של הקצאת תדרי ה-26, ואנחנו נכנסים לעיכוב אחרי כל העולם בפריסת רשת הדור ה-5 והשימושים המתקדמים שלה.

בן חורין: לכן אנחנו ביקשנו פה, וצודק היועץ המשפטי, אנחנו ביקשנו מאוחר, אנחנו ביקשנו פה לנסות לגדר באמצעות הוראת המעבר את מתן התדרים לניסוי בחקיקה עצמה כשאנחנו הכנסנו פה אחרי הדיונים איתו כמה סעיפים שאמורים לגדר את הניסוי ולהבטיח את המסגרת שלו.

בן חורין: גם מבחינת לוחות זמנים, גם מבחינת מספר הלקוחות, גם מבחינת התחומים הגאוגרפים שבהם אפשר יהיה לפעול באמצעות התדר.

בן חורין: אז זו התחליט הרחבה, יעל או מוני אם אתם רוצים להוסיף משהו זה הזמן.

איתי עצמון: אני אגב כמובן לא מתנגד לגופו של עניין, אני פשוט תהיתי לגבי ההליך והאופן שבו הוכנס התיקון הזה שלא היה בהצעת החוק שפורסמה, פעמיים אגב ברשומות, עברה פעמיים קריאה ראשונה.

איתי עצמון: ואני לא יודע אפילו אם הנוסח הזה לובן עם משרד המשפטים, עם שאר גורמי הממשלה הרלוונטיים, אם יש להם עניין בנושא הזה.

בן חורין: משרד המשפטים פה?

ברוריה מנדלסון: כן.

בן חורין: קודם כל זה סעיף מאוד מאוד פנימי, אבל לכם יש הערות אנחנו נשמח.

ברוריה מנדלסון: זה סעיף מאוד פנימי כמו שאומרת לירן ויש לנו גם היום סמכות להסדיר את זה, המטרה של זה היא רק לקצר לנו לוחות זמנים על מנת שנוכל לעמוד בלקדם את מכרזי הדור ה-5.

ברוריה מנדלסון: זה לא שהיום אין לנו סמכות לתת רישיון, פשוט לפי החקיקה - -

איתי עצמון: לא ברור, אבל מה המשמעות שאין רישיון?

איתי עצמון: לא, אני רק רוצה שנדבר רגע מעבר לתדרים וכולי.

איתי עצמון: יש הרי צרכנים שאמורים לקבל שירות והשירות הזה עכשיו לא יהיה מפוקח כי לפי מה שהבנתי מכם הרישיון שניתן לפי פקודת הטלגרף האלחוטי כולל תנאים מאוד מאוד מינימאליים שעיקרם בעצם לגבי הציוד האלחוטי ולא כולל את ההוראות היותר רחבות, הצרכניות, שחלות על מי שמקבל שירותים מחברות סלולריות ככלל.

איתי עצמון: מה הפיקוח והאכיפה שלכם כמשרד אם החברות האלה לא מתנהלות כראוי?

איתי עצמון: זאת אומרת, זה נכון שזאת תקופה מוגבלת אבל בסוף ככל שנותנים כאן שירות שהוא בתשלום, הוא שירות מסחריוכן צריך לתת את הדעת על ההיבטים האלה.

איתן גינזבורג: אני מבקש לתת זכות דיבר למיכל פליישר מחברת הוט, סמנכ"לית רגולציה.

מיכל פליישר: שלום, רואים אותי?

איתן גינזבורג: כן.

מיכל פליישר: אני מתייחסת פה פרוצדורלית, אני בתפקידי דירקטורית בחברה שהיא הרשת המשותפת של הוט מובייל ופרטנר.

מיכל פליישר: מה שקופץ לי זה שאני לא ראיתי את התיקון הזה ואני חושבת שגם חברות הסלולר לא בהכרח מודעות לו ומתקיים בימים אלה שימוע ציבורי שהמשרד פרסם, השאלה האם הקצאת התדר הזה ומתן הרישיון לספק שירותים של רשתות סלולר פרטיות יהיה כזה שנותנים אותו רק לחברות סלולר קיימות או גם לשחקנים שאינם בעלי רישיון.

מיכל פליישר: זה שימוע בעל היבטים כלכליים שרק פורסם אבל לא ניתנו תשובות.

מיכל פליישר: אני מעריכה שחברות הסלולר יהיו להן עמדות מאוד משמעותיות מבחינת החוסן הכלכלי וההשקעות שלהן לגבי פתיחת התחרות במקטע הזה לשחקנים שאינם בעלי רישיון רט"ן.

מיכל פליישר: אז מה שמפריע לי זה שחברות הסלולר לדעתי לא נמצאות בדיון כדי להתייחס לתיקון הזה ולכוונה להקצות את התדר לחברות שאינן בעלות רישיון.

איתן גינזבורג: אז ראשית יש חברות סלולר שנמצאות כאן, ראיתי קודם את נציג פלאפון וכולי, אבל אתם מתנגדים לניסוי הזה?

מיכל פליישר: ידוע לי שהוט מובייל מתכוונת להתנגד להקצאת התדר בעתיד.

מיכל פליישר: האמת שאולי זה לא במקום להתייחס פה למענה - - - לגופו של עניין כי הוא עוד לא הגיע, עוד לא הגיע המועד.

איתן גינזבורג: טוב, תודה גברתי.

איתן גינזבורג: אביאל קרמיזיאן מקהילת צרכני התקשורת fiber-il.

אביאל קרמיזיאן: אפשר להגיד צוהריים טובים, אני אחרי תקלה טכנית פשוט בעלייה לזום אז אני אתייחס לסעיפים 55-59 לציוד פרטי, ציוד קצה.

אביאל קרמיזיאן: מוגדר בתקנות שבאופן לא ברור על שימוש בציוד במרשם, אנחנו רוצים לקבל הבהרה האם אפשר להשתמש בציוד שלא במרשם?

אביאל קרמיזיאן: נניח בקנייה מחו"ל, אם זה מיצרן או ממוכר באמזון, עליאקספרס וכו'.

אביאל קרמיזיאן: וכן לבקש לעניין סעיפי השקיפות שנוגעים למרשם, שזה יתבטא גם בשקיפות על אישור של ציוד של חברות התקשורת.

אביאל קרמיזיאן: לבקש את העדכון בחקיקה עצמה לגבי המרשם וגם על הציוד שמאושר או לא מאושר.

אביאל קרמיזיאן: אנחנו יודעים שהייתה כוונה של המשרד, אם זה לבטל או להפסיק את העדכון של הטופס שמעודכן באתר משרד התקשורת בנוגע לציוד הזה.

אביאל קרמיזיאן: אם אפשר לעדכן שם עדכון תקופתי של המרשם שיפורסם כל תקופה מסוימת, בין אם זה רבעון או חצי שנתי וכו'.

אביאל קרמיזיאן: לגבי העניין של הציוד מעבדות ואישור של הציוד במעבדות קצה, נבקש אם אפשר להגדיר שם אישור של מעבדה חיצונית.

אביאל קרמיזיאן: אנחנו נתקלים היום באישור של חברת הוט או חוסר אישור של חברת הוט לעשות שימוש בציוד פרטי כשעורכים בדיקות במעבדות שלה על ידי ציוד של ספקיות אחרות, וחוסר אפשרות לעשות בו שימוש למרות שזה ציוד שהוא מאושר שם.

אביאל קרמיזיאן: אם אפשר לשקף גם את התהליך של אישור הציוד מבחינת הבדיקה של המעבדות, עם יעד ועדכון בדומה לבקשה הקודמת ולשאול האם בחקיקה כאן קיים איזשהו סעיף שמדבר על אישור נדידה בסלולר כחלק מהתוכנית של המשרד לרפורמה שקיימת כחלק מהאיחוד האירופי להוזיל את העלות של השימוש בגלישה ובשיחות במעבר בין מדינות האיחוד האירופי וישראל בתוכן.

אביאל קרמיזיאן: אשמח לקבל התייחסות.

איתן גינזבורג: תודה רבה.

איתן גינזבורג: כן, התייחסויות לדברים שנשאלו גם על ידי פליישר וגם על ידי קרמיזיאן.

גדעון שטרית: שמי גדעון, אני סמנכ"ל ברישוי, אתייחס לציוד הקווי.

גדעון שטרית: לציוד הקווי אנחנו הכנסנו ממש בימים אלה פטור מייבוא.

גדעון שטרית: הפטור פה הוא מייבוא אישי כשהרישוי או האסדרה נכנסת ליבוא מסחרי.

גדעון שטרית: יבוא מסחרי עומד בתקנים, אז אי אפשר לפטור אותו לגמרי אבל ניתן פטור רחב, ניתן לחבר את זה לרשת כל עוד זה עובד.

גדעון שטרית: לגבי אישור ציוד קצה, יש את הכללים, אי אפשר לחבר כל ציוד לכל רשת כדי שלא יפגע ברשת.

גדעון שטרית: הדברים האלה נידונים במשרד וככל שתגיע בקשה ספציפית לחבר ציוד, אפשר יהיה לדון בה.

איתן גינזבורג: התייחסות לגבי מה שדיברה מיכל פליישר?

איתן גינזבורג: מי מתייחס?

בן חורין: כל נושא סוגיית הרשתות הפרטיות היא קול קורא, אפילו לא אסדרה בשלב הזה.

בן חורין: עולם הרשתות הפרטיות זה עולם ששוק התקשורת הולך אליו בכל העולם והוא מדבר על הפעלה של רשת באזור סגור.

בן חורין: תדרי ה-26 יוכלו לשמש בעתיד לדבר הזה, אבל אלו שתי סוגיות נפרדות פה.

בן חורין: לשאלתכם, אנחנו מנהלים את המכרז, ועדת המכרזים של הדור ה-5 והסוגייה הזאת של הקצאת תדרי ניסוי עלתה כחלק מהתהליך, הבנו שאנחנו נכנסים פה לעיכוב של כמה חודשים ארוכים וביקשנו להכניס את זה בגדר החוק בשלב הזה עם ההסתייגויות שקבענו.

בן חורין: אנחנו לא הקראנו את הסעיף, אבל קבענו באיזה מקרים אפשר יהיה לעשות את זה.

בן חורין: אני מציעה רגע אולי להקריא בשביל שתבינו כן את המגבלות שהצענו.

בן חורין: בכל מקרה, מה שאני אבקש לעשות זה שאנחנו נשלים את הקריאה, שאת הסעיף הספציפי הזה אולי נשאיר אותו לסוף, נשלים את הקריאה ונחזור אליו לקראת סוף הדיון, אבל זה לשיקול דעת יושב ראש הוועדה.

איתן גינזבורג: אני רק אומר ככלל, בטח אם יש למשרד התקשורת את האפשרות להוציא את הדבר הזה גם בלי הוועדה ורק מבקשים את עזרת הוועדה כדי להקדים את הנושא הזה, כאילו לא להכביד על בירוקרטיה פנימית, אני לא חושב שאנחנו צריכים להתעקש ולהתנגד לכך ככלל לקונספציה, הרי ממילא הם יכולים לעשות את זה בעצמם.

איתי עצמון: לא, הם לא יכולים, לכן הם רוצים תיקון.

בן חורין: אנחנו יכולים בוודאי באמצעות מתן רישיון.

איתי עצמון: אני כן רוצה להגיד כמובן, אין כאן התנגדות לגופו.

איתי עצמון: אנחנו מאוד מקפידים כאן בוועדה על הליך חקיקה תקין וראוי, אנחנו מפיצים נוסחים מבעוד מועד, עובדים עליהם, מעבדים אותם כמו שאתם יודעים.

איתי עצמון: אנחנו עובדים כאן מאוד מאוד מסודר כדי לתת הזדמנות לחברי הכנסת ולשאר הגורמים שנוגעים בדבר לגבי כל דבר חקיקה, להביע את עמדותיהם כדי שיהיה כאן דיון באמת שקוף וציבורי וראוי, כמו שמקובל בוועדה בכנסת.

איתי עצמון: אין כאן איזושהי התנגדות ואף אחד לא רוצה כן להפריע או לא להפריע למשרד התקשורת, אני לא חושב שזה העניין.

איתי עצמון: העניין הוא בעצם מה החקיקה שמובאת לכאן והוועדה מאשרת אותה בסופו של דבר ויש אחריות לוועדה.

איתן גינזבורג: בסדר, מה שאני אומר הוא שכעיקרון כרעיון לאפשר את הדבר הזה כדי להקדים אותו, לאפשר אותו בצורה מצומצמת כדי לאפשר את המרחב הטוב בקצה הדרך, נראה דבר נכון מה גם אם זה יכול מה שנקרא בסמכותם ברישיון.

איתי עצמון: לא, אין להם היום סמכות לעשות.

איתי עצמון: רק על פי רישיון.

בן חורין: בוודאי ברישיון, זה פשוט אומר שזה ייקח לנו עוד חמישה חודשים, שישה חודשים, וגם זה אומר איתי שיכול להיות שחלק מהשחקנים החדשים שהיינו רוצים שיכנסו לשוק התקשורת לא ייכנסו כי רישיון זה דבר מאוד כבר שבגלל זה אנחנו הופכים אותו עכשיו להיתר.

איתי עצמון: נכון, אבל רישיון הוא מהותי, הוא לא טכני.

איתי עצמון: ברישיון יש הוראות שקובעים כדי בין היתר, שוב אני אומר אני מדבר כאן בשמם של הצרכנים, מי שמקבל את השירותים האלה.

איתי עצמון: הרי - - - הפיקוח שמוסדר בחוק התקשורת.

בן חורין: נכון, אבל אפשר לגדר את זה במסגרת הוראות הניסוי.

בן חורין: יהיה רישיון ניסוי בתוקף.

איתי עצמון: אתמול בערב כשדיברתם איתי על זה היו לי כמה רעיונות ומחשבות על זה.

איתי עצמון: אני פשוט חושב שעדיף כפי שאמרתי - -

איתן גינזבורג: אני לא מתנגד להצעה, אנחנו נמשיך בקריאה.

איתן גינזבורג: רק אני אומר שבאופן כללי כרעיון נראה לי נכון לאפשר ניסוי מצומצם של 500 איש כדי לראות איך אפשר לשפר את הדבר הזה ובטח אם הם יכולים לעשות את זה באופן עצמאי רק שזה ייקח להם עוד כמה חודשים, אם אפשר להקדים להם אז למה לא לעזור?

איתי עצמון: יכול להיות.

איתן גינזבורג: אני רק אומר כאווירה כללית, לי זה נראה, אבל בואו נמשיך בהקראה.

איתי עצמון: כן, סעיף 98.

זיו גלעדי: "98.

זיו גלעדי: אחרי סעיף 65 לחוק העיקרי יבוא: הוספת התוספת הראשונה השנייה והשלישית.

זיו גלעדי: " יכול להיות שהמספורים השתנו, איתי אני כבר לא עוקב.

איתי עצמון: לא, 98 זה מה שמופיע בנוסח המונח על שולחן הוועדה.

זיו גלעדי: "התוספת הראשונה (פסקה (4) להגדרה "שירות בזק" שבסעיף 1 וסעיף 58א)" זה תוספת שכרגע היא ריקה שבה ייקבעו שירותים נוספים אם וכאשר נחשוב שיש שירותים נוספים שצריך להכניס לאסדרה.

זיו גלעדי: "התוספת השנייה (סעיף 2(ב)(1)

זיו גלעדי: (א) וסעיף 58א1)"

איתי עצמון: את התדרים אני לא חושב שיש צורך להקריא, התוספת מונחת בפני חברי הוועדה, רק תגיד באופן כללי מה הרציונל.

זיו גלעדי: נכון, זה תחומי התדרים שהשימוש בהם יחייב קבלת רישיון למי שמפעיל מערכת רט"ן.

זיו גלעדי: ככה גידרנו את הפעילויות שדורשות רישיון בגלל שזה המערכות הסלולריות, זו המטרה של התוספת הזאת.

איתי עצמון: כלומר זה בעצם נועד לתת מענה לויתור על הגדרת הכוונת פעולה ובעצם לגדור מי נותני שירותי הסלולר או הרט"ן שיהיו תחת אסדרה.

זיו גלעדי: נכון, שכפי שהסבירה קודם ליאת, הסיבה שאנחנו תופסים אותם היא התדרים ואלה התדרים שהם מצויים במחסור יותר משמעותי והשווי הכלכלי שלהם יותר גדול והם בעצם צוואר הבקבוק שבגללו אנחנו מחליפים את האסדרה.

שלמה קרעי: מה זה הפער שיש בכל אחד מהטווחים של השידור?

שלמה קרעי: אתה מדלג שם על משהו.

גדעון שטרית: התדרים מוקצים על פי פרוסות, כלומר כל חברה מקבלת פרוסת תדר.

גדעון שטרית: אין רצף, יש גם הקצאות אחרות ולכן התחומים הם תחומים לפי הפרוסות שמוקצות היום.

זיו גלעדי: נכון, או כפי שאנחנו מכירים מהרדיו הישן - -

איתן גינזבורג: זאת אומרת רק את זה אתם מקצים.

זיו גלעדי: נכון, אבל צריך לשמור על מרווחים כי אחרת הדברים מפריעים אחד לשני.

איתן גינזבורג: אפשר בבקשה לפתוח את המיקרופון של שמילה?

איתן גינזבורג: כן אז נצביע על שתי התוספות.

איתי עצמון: רגע, יש עוד.

איתן גינזבורג: רק על התוספת הראשונה והשנייה.

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: הצבעה אושר נעבור לתוספת השלישית.

זיו גלעדי: "התוספת השלישית (סעיף 3(א)(2)(ב) וסעיף 58א) (1) מדינה החברה באיחוד האירופי; (2) ארצות הברית של אמריקה.

זיו גלעדי: " אני מזכיר, זה סעיף שמתייחס לפטור שניתן למערכת לווייניות עולמית שלא תצטרך להיות כפופה לאסדרה ואחד הרכיבים שהיא כפופה לאסדרה של מדינה שאנחנו מכירים באסדרה שלה.

זיו גלעדי: זה קצת דומה למשטר שקיים למשל בעולמות הרפואה.

זיו גלעדי: מכירים בביקורת רפואית של מדינות זרות מסוימות, אז זה גם מה שעשינו כאן.

זיו גלעדי: "99.

זיו גלעדי: בתוספת – " שעכשיו הפכה לתוספת הרביעית.

זיו גלעדי: "(1) בכותרת, אחרי "התוספת" יבוא "הרביעית" ובמקום "(סעיף 37א2)" יבוא "(סעיף 37א2 וסעיף 58א)"; (2) בהגדרות שלפני חלק א' – (א) ההגדרה "רישיון" - תימחק;

רישיון" יבוא: ""הוראת רישיון או תקנות ההיתר הכללי או הוראת מינהל" – תנאי או הוראה שנקבעו לפי חוק זה ברישיון שניתן לפי סעיף 4 או בתקנות ההיתר הכללי או בהוראת מינהל שניתנה לפי סעיף 4א1.

רישיון" יבוא: ";"

איתי עצמון: רגע זיו, לפני שאתה ממשיך בוא תגיד לנו בעצם מה מסגרת התיקונים כאן.

זיו גלעדי: אז התוספת שבמקור הייתה תוספת סתם וכיום היא התוספת הרביעית, היא התוספת שמעגנת הפרות שהן בנות הטלת עיצום כספי.

זיו גלעדי: מפורטת שם שורה ארוכה של הפרות לכל מיני הוראות בתקנות, הוראות ברישיון, שאפשר עליהן להטיל עיצום כספי לפי חלוקה למדרגים.

זיו גלעדי: הפרות חמורות יותר עם עיצום גבוה יותר.

זיו גלעדי: אני אומר מראש שאנחנו עושים כאן הרבה מאוד התאמות ניסוחיות, אבל התוספת בכללותה תצטרף לעבור איזושהי כתיבה מחדש ביום שיהיה היתר כללי כתוב ויהיו בו הוראות שאולי נראות שונות וממוקמות שונה, ולאור זה נצטרך לשנות את כל מסכת העיצומים הכספיים שלנו.

זיו גלעדי: כרגע אנחנו עושים רק התאמות לאסדרה כפי שהיא היום.

איתי עצמון: כלומר ככל שיש תיקון שהוא יותר מהותי אז תסביר אותו בבקשה.

איתי עצמון: אם יש תיקונים טכניים כמובן אנחנו מבינים את שינוי המינוחים, זה גם חוזר לאורך כל החוק.

זיו גלעדי: בסדר גמור, אז אני ממשיך מסעיף 3.

זיו גלעדי: "(3) בכל מקום, בחלקים א' עד ה', למעט פרט (5א) בחלק ב', פרטים (1א) ו-(11) בחלק ג' ופרטים (1), ו-(11) בחלק ד', אחרי "הוראת רישיון" יבוא "או תקנות ההיתר כללי או הוראת מינהל", אחרי "להוראת רישיון" יבוא "או תקנות ההיתר כללי או הוראת מינהל", אחרי "להוראות הרישיון" יבוא "או תקנות ההיתר הכללי או הוראת מינהל", אחרי "הוראות רישיון" יבוא "או תקנות ההיתר הכללי או הוראת מינהל" ואחרי "והוראת רישיון" יבוא "או תקנות ההיתר הכללי או הוראת מינהל"; (4) בחלק ב' -

זיו גלעדי: זה פשוט לאור התיקון של סעיף 12(א) שהוא סעיף שמסמיך התקנת תקנות ומעביר את ההוראות למקום אחר, אנחנו פשוט, החלק הזה בהפרה מתייתר.

זיו גלעדי: "(ב) בפרט (2), במקום "שירות שיחות" יבוא "שירות טלפוניה להתקשרות"; (5) בחלק ג' -

זיו גלעדי: בפרט (6), במקום "למערכות" יבוא "לרשתות"; (ג) בפרט (8), במקום "מכוחו" יבוא "מכוחם" והמילה "ציבורית" – תימחק; (6) בחלק ד' –

במקום פרט  יבוא: "(4) הפר את הוראת סעיף 4ד(א1) או הוראת צו שניתנה לפי סעיף 4ד, לעניין העברה, רכישה או החזקה של אמצעי שליטה, שליטה או השפעה ניכרת בנותן שירות חיוני, פעל בניגוד לתנאי שנקבע באישור להעברה, לרכישה או להחזקה כאמור שניתן לפי סעיף 4ד(א1) או (ג)(1), או הפר הוראת צו שניתן לפי סעיף 4ד בעניין אחר.

במקום פרט  יבוא: ";" אני מחזיר למה שדיברנו קודם, זה סעיף שמדבר על הפרה של צו שירות חיוני.

במקום פרט  יבוא: "(ג) פרט (6) – יימחק;" שנייה אני אמצא את זה, אני רק אזכיר לנו מה הפרט שנמחק.

איתי עצמון: למה היה צורך להחליף את פרט (4) לגבי צו שירות חיוני?

זיו גלעדי: בגלל התאמה לנוסח שכתבנו עכשיו כנוסח חדש להפרה שיכולה לחול גם על בעל השליטה ורצינו שהנוסחים יהיו מסונכרנים.

זיו גלעדי: סעיף 6 אנחנו מבטלים, זה סעיף על הפרה של הוראה לעניין נדידה פנים ארצית.

זיו גלעדי: זה סעיף שבעצם כבר פקע ואנחנו מוחקים אותו עכשיו ולכן ההפרה הזאת כבר לא רלוונטית.

זיו גלעדי: "(ד) בפרט (8א) בסופו יבוא "שניתן לפי סעיף 4 או בתקנות ההיתר הכללי או בהוראת מינהל, לפי העניין";

זיו גלעדי: זה מדבר על הפרה של חובת פריסה שפשוט מוסדרת כרגע באמצעות הסעיפים שהזכרתי, 64א ו-(12) וכולי ולכן אנחנו מעדכנים את הסעיף.

איתי עצמון: 64א זו הוראת המעבר.

זיו גלעדי: זו הוראת המעבר שבעצם אומרת מי שנקבעה לו חובת אוניברסליות או חובת פריסה, החובה הזאת ממשיכה לחול.

זיו גלעדי: "(ו) בפרט (11), במקום "עם בעל רישיון אחר" יבוא "עם ספק מורשה אחר" ובמקום "עם בעל רישיון תשתית רדיו סלולרית" יבוא "עם ספק מורשה שמספק תשתית רדיו סלולרית".

זיו גלעדי: " זה התאמת מונחים גרידא.

איתי עצמון: שנצביע על התוספות קודם?

איתן גינזבורג: עד 100, נצביע.

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: ירים את ידו.

איתן גינזבורג: הצבעה אושרו

איתי עצמון: בעצם זה גם התוספת השלישית וגם סעיף 99 תיקון לתוספת כפי שהוקראו.

איתן גינזבורג: בואו נעבור לסעיף 100.

זיו גלעדי: "100.

זיו גלעדי: בפקודת הטלגרף האלחוטי [נוסח חדש], התשל"ב-1972 בסעיף 4ג – (2) אחרי סעיף קטן (ב) יבוא – (ב1) השר רשאי להורות כי רישיון יינתן בהליך תחרותי אם מצא כי הדבר נדרש בשל קיומו של משאב הנמצא במחסור או לשם קידום התחרות, או לשם שיפור רמת השירותים לציבור, או ככל שאין התכנות כלכלית או הנדסית למתן מספר רב של רישיונות; הורה השר כאמור, רשאי הוא להורות כי מתן הרישיון יתבסס, בין השאר, על גובה הסכום שיציעו המתמודדים בהליך תחרותי.

זיו גלעדי: ";"

איתי עצמון: אני מבין שחזרתם בכם מהתיקון להוספת פסקה 1א.

זיו גלעדי: נכון, נכון.

איתי עצמון: הסבר בבקשה.

זיו גלעדי: אז באמת הקצאת תדרים, בעיקר בהקשרים של רט"ן, אבל לא רק, נעשית הרבה פעמים בדרך של מכרז לפי פקודת הטלגרף.

זיו גלעדי: אנחנו פשוט מבקשים לעגן את זה כאן באופן מסודר.

זיו גלעדי: כיום בחלק מהמקרים זה נעשה על פי הוראות משולבות עם חוק התקשורת ואנחנו חושבים שנכון יותר שיהיה לזה ביטוי מפורש בפוקדת הטלגרף.

איתן גינזבורג: הלאה.

איתן גינזבורג: "תיקון חוק הדואר 101א.

איתן גינזבורג: בחוק הדואר, התשמ"ו-1986, בסעיף 1א(ב) המילים "או לפי חוק התקשורת," – יימחקו;" זו הוראה שלמיטב זכרוני מדברת על קבלת רישיון לפי חוק התקשורת, או צורך בקבלת רישיון לפי חוק התקשורת, היא מתייתרת כי אמרנו שמדובר בפעילויות שונות שלא דורשות רישוי.

איתן גינזבורג: "תיקון חוק ההוצאה לפועל 101.

איתן גינזבורג: בחוק ההוצאה לפועל, התשכ"ז-1967 – (1) בתוספת השנייה, בחלק א', במקום פרט 14 יבוא: טור א' הגורם ספק מורשה כהגדרתו בחוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ"ב-1982 (להלן – חוק התקשורת), המספק, לפי החוק האמור, אחד או יותר מהשירותים שלהלן: (1) שירות טלפוניה או שירות גישה לאינטרנט הניתן באמצעות רשת בזק שאינה מערכת רדיו טלפון נייד, בין שרשת הבזק היא של נותן השירות ובין שהיא של ספק מורשה אחר; (2) שירות בזק הניתן באמצעות רשת בזק שהיא מערכת רדיו טלפון נייד, בין שרשת הבזק היא של נותן השירות ובין שהיא של ספק מורשה אחר.

איתן גינזבורג: טור ב' סוג המידע מידע על סך הוצאות החייב במהלך השנה שקדמה למועד מתן הצו.

איתן גינזבורג: " אז אני אתן כאן איזה הסבר ספציפי, אבל זה הסבר שקצת יחזור עליו בהמשך.

איתן גינזבורג: בתיקונים עקיפים שאנחנו עושים, מתייחסים לחוקים אחרים שמפנים להוראות, בעיקר למונחים "בעל רישיון" בחוק התקשורת.

איתן גינזבורג: הם עושים את זה בעיקר בשני הקשרים עיקריים, או שצריך למשל לקבל מידע כדי שאפשר יהיה לזהות מי בן האדם שאיתו הולכים ליצור קשר.

איתן גינזבורג: נניח לפי חוק ההוצאה לפועל כשלא מוצאים את בן האדם אפשר לפנות לחברה ולקבל ממנה קצת מידע ולהגיע אליו, זאת אפשרות אחת.

איתן גינזבורג: ואפשרות שנייה, כשרוצים לקבל איזושהי אינפורמציה או להגן על השירותים שהוא מקבל, השירותים החיוניים לפי אותם חוקים שהוא מקבל מספקי התקשורת, אז קובעים הוראות שמתייחסות לכך, במקרה הזה כדי לבדוק את היכולת ונושאים אחרים שנוגעים לחייבים, אז רוצים לקבל מידע מספקים בעולם התקשורת ושני הספקים הרלוונטיים שבעצם מקבילים למה שקיים היום, זה הספקים לשירותים נייחים ושירותים סלולריים וזה בעצם מה שאנחנו מתקנים כאן.

איתי עצמון: ולגופו של התיקון.

זיו גלעדי: "(2) בתוספת השלישית, במקום פרט 7 יבוא: "7.

זיו גלעדי: ספק מורשה כהגדרתו בחוק התקשורת, המספק, לפי החוק האמור, שירות טלפוניה או שירות גישה לאינטרנט באמצעות רשת בזק שאינה מערכת רדיו טלפון נייד.

זיו גלעדי: " 102.

זיו גלעדי: בחוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות, התשנ"ה-1995 - (1) בסעיף 6(ב2) –

זיו גלעדי: בפסקה (3), במקום "מבעל רישיון" יבוא "מספק מורשה";

זיו גלעדי: (א) בפרט (3), אחרי "התשמ"ב-1982" יבוא (בתוספת זו – חוק התקשורת)"; (ב) במקום פרט (4) יבוא: "(4) ספק מורשה כהגדרתו בחוק התקשורת, המספק לפי החוק האמור, שירות טלפוניה או שירות גישה לאינטרנט באמצעות רשת בזק שאינה מערכת רדיו טלפון נייד.

זיו גלעדי: "" גם כאן התיקון ברציונל הוא דומה לתיקון של חוק ההוצעה לפועל, המרכז לגביית קנסות, זאת הדרך של הממשלה, של המדינה, לגבות תשלומים.

זיו גלעדי: "104.

זיו גלעדי: בחוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי, התשע"ח-2018 , בתוספת הראשונה, בחלק א', במקום פרט 14 יבוא: טור א' הגורם "14.

זיו גלעדי: ספק מורשה כהגדרתו בחוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ"ב-1982, המספק, לפי החוק האמור, אחד או יותר מהשירותים שלהלן:

זיו גלעדי: (2) שירות בזק הניתן באמצעות רשת בזק שהיא מערכת רדיו טלפון נייד, בין שרשת הבזק היא של נותן השירות ובין שהיא של ספק מורשה אחר.

זיו גלעדי: טור ב' סוג המידע מידע על סך התשלומים שהיחיד חויב בהם בשנה שקדמה למועד מתן הצו לפתיחת הליכים.

זיו גלעדי: " גם כאן הרציונל דומה לחוקים הקודמים.

זיו גלעדי: "105.

זיו גלעדי: בחוק יישוב סכסוכי עבודה, התשי"ז-1957 , בסעיף 37א, בהגדרה "שירות ציבורי" –

זיו גלעדי: "(12)(א) שירות בזק כהגדרתו בחוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ"ב-1982 (בפסקה זו - חוק התקשורת), הניתן בידי בעל רישיון בזק כמפורט בסעיף 2(ב) לחוק התקשורת; ואנחנו נוסיף "ב1" לפי חוק התקשורת.

זיו גלעדי: זה מתייחס לכבל הבינלאומי, אנחנו פשוט נוסיף כאן את המספור שיינתן.

זיו גלעדי: "(ב) שירות בזק נוסף שהשר קבע כי אספקתו דרך עיסוק תהא טעונה רישיון בהתאם להוראות סעיף 2(ג) לחוק התקשורת, אשר אושר לעניין חוק זה על ידי ועדת העבודה והרווחה של הכנסת ופורסם ברשימה שערך שר התקשורת ברשומות.

זיו גלעדי: "

איתי עצמון: אני רוצה להעיר על הסעיף הזה.

איתי עצמון: בעצם מדובר על שירותים שיקבעו בתקנות שיתקין שר התקשורת ובנוסף לכך שר התקשורת יצטרך להביא רשימה מתוך אותם בעלי רישיונות, רשימה לאישור ועדת העבודה והרווחה.

איתי עצמון: אבל אין צורך בעצם לפרסם ברשומות עוד פעם, זה יהיה פרסום שלישי כבר.

בן חורין: תואם אתמול עם משרד העבודה והרווחה ומקובל עליהם, אנחנו נמחק את הסיפה שיפורסם ברשומות.

איתי עצמון: אז בעצם התיקון יהיה "אשר שר התקשורת קבע לעניין חוק זה באישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת" והסיפה תמחק.

בן חורין: נכון.

זיו גלעדי: "(ב) לאחר פסקה (12) יבוא – "(13) שידורים כהגדרתם בחוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו, תש"ן-1990.

זיו גלעדי: " אני כן אגיד כאן שנייה בקצרה, אנחנו בעצם משאירים את המצב הקיים ככל הניתן על קנו.

זיו גלעדי: הגדרנו סוגי שירותים שיחול עליהם חוק ישוב סכסוכי עבודה.

זיו גלעדי: שידורים כהגדרתם בחוק הרשות השנייה כלולים גם היום, פשוט עשינו כאן איזשהו פיצול של הסעיף, ובשאר המקרים הכנסנו בעלי רישיון למעט בעלי רישיונות מסוג שהוא עדיין לא ידוע והוא יצטרך לעבור את הפרוצדורה של אישור בוועדת העבודה והרווחה שתשקול גם את השיקולים של אסדרת עולם העבודה ולא רק את השיקולים של עולם התקשורת.

איתן גינזבורג: תודה.

איתן גינזבורג: נצביע עד כאן.

איתן גינזבורג: מי בעד הנוסחים?

איתן גינזבורג: ירים את ידו.

איתן גינזבורג: הצבעה אושרו

איתי עצמון: עם כל התיקונים העקיפים שנקראו עד עכשיו.

איתן גינזבורג: אני מציע לעצור כאן.

איתן גינזבורג: יש לנו עוד מעט, אז ממילא נצטרך לסכם עוד דיון אחד אחרון גם על הסעיפים שנותרו וגם על הסוגייה שהעליתם.

איתן גינזבורג: זה יאפשר גם לחברות וגורמי עניין אחרים להביע את עמדתם בכל הנוגע להצעה.

איתן גינזבורג: ככל שתשמע דעתי הוועדה תקיים את הדיון בזמן המהיר ביותר על מנת שבאמת נוכל לסיים את הליך החקיקה ולהעביר את זה למליאה.

איתן גינזבורג: אני מודה לכל המשתתפים, גם כאן וגם בזום, גם לצוות הוועדה, ליועץ המשפטי, כמובן למנהלת הוועדה ולכל הצוות שאיתה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לכולם.

איתן גינזבורג: הישיבה הזו נעולה.

בן חורין: היושב ראש תודה רבה, למנהלת הוועדה, לצוות המשפטי שעובד מאוד מאוד קשה על החוק המסובך הזה וליושב הראש.