ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 110, 2021-11-11 09:00

גלעד קריב: בוקר טוב לכולם.

גלעד קריב: בוקר טוב לחבר הכנסת סימון דוידסון, תודה שאתה כאן אתנו הבוקר בשעה כה מוקדמת של הבוקר.

גלעד קריב: חבר הכנסת לשעבר דב ליטמן, ברוך המצטרף.

גלעד קריב: נראה מי אתנו – נציגות משרד הבריאות: עורכת הדין נינא כהן קרן.

גלעד קריב: עורכת הדין טל פוקס, בוקר טוב.

גלעד קריב: ממשרד המשפטים: ד"ר אולגה פרישמן, בוקר טוב לך.

גלעד קריב: משרד התיירות: עורכת הדין סתיו קבלו.

סתיו קבלו: נמצאות אתנו גם עורכת הדין יעל הריס ושקד הדר גם מהתיירות.

גלעד קריב: תודה רבה.

גלעד קריב: ארגון מורי הדרך ותיירות נכנסת.

גלעד קריב: ארגון מורשת דרך, שזה ארגון מורי הדרך בתיירות נכנסת, יואב רותם.

גלעד קריב: רשות האוכלוסין וההגירה: עורכת הדין עירית ויסבלום, נמצאת אתנו בזום.

גלעד קריב: נמצאים אתנו גם מנכ"ל משרד התיירות, אמיר הלוי באמצעות הזום.

גלעד קריב: אשי שלמון אתנו?

גלעד קריב: משרד הבריאות, בסדר גמור.

גלעד קריב: מכבודיי, אנחנו נמצאים בפתחו של דיון שיהיה דיון משולב במספר נושאים משיקים.

גלעד קריב: ברמה הפורמלית, אנחנו דנים הבוקר הזה בשני קבצים של תקנות:

גלעד קריב: תקנות שעוסקות בהגבלת פעילות של מקום ציבורי או עסקי והוראות נוספות.

גלעד קריב: בפועל, תיקון אחד נוגע להקלות בהגדרות התו הירוק לאור דעיכת הגל הרביעי ובהתאם להצהרות של הממשלה, גם כאן בוועדה הזו לפני כשבועיים, וגם דברים שפורסמו בתקשורת שהממשלה תפעל באישורה של הוועדה במתווה מדורג של הקלות בתו הירוק כל עוד נמשכת הדעיכה היחסית של התחלואה.

גלעד קריב: הקובץ השני של התקנות נוגע למתווה התיירות שנכנס לתוקף בימים האחרונים.

גלעד קריב: לגבי העניין הזה אני רוצה לומר שאנחנו כוועדה עוסקים בהיבט הפורמלי, או שמן ההיבט הפורמלי אנחנו עוסקים במקטע מאוד ספציפי של המתווה שמוצא את דרכו אל תקנות התו הירוק והגבלת הפעילות.

גלעד קריב: ההיבט הזה נוגע לכל החובות שמוטלות על מארגני תיירות, על אותם אנשים שיופקדו על העמידה בהנחיות בכל הנוגע לקבוצות תיירות שמאורגנות על הפי הנוהל.

גלעד קריב: למיטב הבנתנו ושיפוטנו, זה המקטע היחיד מכל מתווה התיירות שמגיע לפיקוח פרלמנטרי, כרגע בגלל המבנה של החוק והפרשנות שניתנת לחוק על ידי משרדי הממשלה.

גלעד קריב: אני אגע בזה בהמשך הדיון, לטעמנו, ישנם עוד מקטעים שראוי היה להביא לאישור של ועדות הכנסת.

גלעד קריב: אנחנו ניגע בזה.

גלעד קריב: אבל חשוב לי לומר בפתח הדיון – ואני אומר את הדברים אחרי תיאום עם יושב-ראש ועדת הכלכלה, שהיא הוועדה בבית הזה שעוסקת בנושאי התיירות ועסקי התיירות – שבהינתן העובדה שכרגע התקנות שלפנינו הן הדבר היחיד מתוך מתווה התיירות שמגיע לפיקוח פרלמנטרי, אנחנו בהחלט מתכוונים במסגרת הדיון – גם היום, אבל בעיקר בהמשך הדרך – לעסוק בכל היבטיו של מתווה התיירות, בתיאום עם משרד הכלכלה.

גלעד קריב: וגם אם חלקים אחרים של המתווה מוסדרים באמצעות הנחיות ונהלים ולא בתקנות, הדברים קשורים זה בזה.

גלעד קריב: אני מודיע מראש שאנחנו לא נצמצם את עצמנו לדיון המאוד מאוד נקודתי במה שמופיע כאן בתקנות מכיוון שלטעמנו הבית הזה על ועדותיו, ראוי וייתן את דעתו על מתווה התיירות ויעקוב אחריו.

גלעד קריב: אני אומר מראש, הדברים האלה ייעשו ביחד עם יושב-ראש ועדת הכלכלה.

גלעד קריב: אני כבר אומר את זה מראש כי אנחנו נדבר במתווה התיירות.

גלעד קריב: בצד שני הנושאים האלו של ההקלות בתו הירוק ומתווה התיירות, מתווה התיירות מעצים את הדיון שכבר התקיים, או שהוא דיון מתמשך בסוגית נהלי הכניסה של אנשים שהם אינם אזרחי ישראל, אך יש להם זיקה כזו או אחרת לאזרחים ישראלים.

גלעד קריב: הנושא הזה, לצערי, גם הוא לא מוסדר בתקנות, למרות שראוי היה שהחוק יחייב כאן התקנת תקנות.

גלעד קריב: זה קשור במידה מסוימת לבחירה של הממשלה להסדיר את הנושא הזה על בסיס חוק הכניסה לישראל, למרות שחוק הקורונה, כשהוא עוסק בנהלי כניסה לישראל, נוקט בלשון של כל אדם ולא כל אזרח.

גלעד קריב: ועל פניו, במקום שישנו חוק ספציפי – ופה אני אומר את הדברים בעיקר לנציגות משרד המשפטים ומשרד הפנים, רשות האוכלוסין.

גלעד קריב: במקום שישנה חקיקה ספציפית, ראוי להבין שצריך להסדיר את הדברים במסלול הספציפי שהמחוקק התווה, ולא במסלול הכללי.

גלעד קריב: ראוי היה שכל נושא הכניסה לישראל, גם של אנשים שאינם אזרחי ישראל, יוסדר בתקופת הקורונה, אם זה בהקשר לקורונה, ויוסדר לא מכוח חוק הכניסה לישראל, אלא מכוח חוק הקורונה.

גלעד קריב: אני כבר רומז שבכוונתי במסגרת הדיונים בעדכון חוק הקורונה לטייב כאן את ההגדרות.

גלעד קריב: מה שקשור בשיקולים של קורונה, ההסדרה החוקית שלו נמצאת בחוק הקורונה ולא בחוקים אחרים וכלליים.

גלעד קריב: אבל כרגע אין לנו אלא המצב הקיים, והדברים מוסדרים בחוק הכניסה לישראל, ולכן אין פיקוח פרלמנטרי פורמלי, ולצערי, אני חייב לומר, גם לא מהותי, על כל הסוגיה הזאת של הכניסה לישראל.

גלעד קריב: אנחנו נעלה את הדברים כאן מכיוון שמתווה התיירות מעצים את המצב הזה שבו מחד גיסא מתקינים נוהל יחסית מרחיב לגבי כניסה של אנשים שהזיקה שלהם לישראל היא זיקה תיירותית, אם אפשר בכלל לקרוא לזה זיקה, ולאנשים אחרים שהם באותו מצב בריאותי אפידמיולוגי ושיש להם זיקה יותר חזקה לאזרחים במדינת ישראל – משפחות של אזרחים ישראלים וכולי – שם לא בדיוק ברור מה קורה.

גלעד קריב: אני אומר מראש שאני ביקשתי השבוע לקבל את הנהלים הברורים שמסדירים את הכניסה של אותם אנשים לישראל, להבין איך מתנהלת ועדת החריגים שמשותפת למשרד הפנים ולמשרד החוץ.

גלעד קריב: טרם קיבלנו את הנהלים לידינו, ויתכן שבשבוע הקרוב אנחנו נקבע כאן דיון ספציפי על הנושא הזה בתיאום עם יושב-ראש ועדת הפנים, שמופקדת על חוק הכניסה לישראל.

גלעד קריב: אבל אנחנו נציף היום את הנושא.

גלעד קריב: אני אומר מראש לחבר הכנסת לשעבר דב ליטמן, הדברים יוצפו היום, אני לא מניח שתהיינה לנו תשובות היום.

גלעד קריב: אנחנו ניקח על עצמנו בתיאום עם ועדת הפנים לבדוק את העניין.

גלעד קריב: אבל אני כבר אומר שאני אבקש במהלך הדיון התייחסות של נציגת רשות האוכלוסין ושל משרד המשפטים, ד"ר פרישמן, לשאלה מדוע העניין הזה מוסדר לא באמצעות חוק הקורונה, אלא באמצעות חוק הכניסה לישראל, למרות שחוק הקורונה קבע הסדר ספציפי?

גלעד קריב: גם ספציפי וגם זאת חקיקה הרבה יותר מאוחרת מחוק הכניסה לישראל, אז ראוי היה, בעיני לפחות, שמשרד המשפטים יעמוד על זה שהדברים יבוצעו דרך חוק הסמכויות.

גלעד קריב: עד כאן דברי ההקדמה הראשונים.

גלעד קריב: הדבר השני שאני רוצה לומר כבר מראש, ואני בכוונה מתחיל עם מתווה התיירות, הוא שאני בהחלט מברך על המתווה הזה.

גלעד קריב: אני חושב שענף התיירות, שהוא ענף בעל חשיבות גם לאומית וגם יש לו השפעה על פרנסתם של אלפי, אם לא עשרות אלפי, משפחות ישראליות הוא במידה רבה הענף שכרגע סובל יותר כמעט מכל ענף משקי אחר מההתמודדות שלנו עם התחלואה.

גלעד קריב: אנחנו נמצאים במציאות כלכלית נכונה, לטעמי, שבאופן כללי אין כרגע לא תוכנית חל"ת וגם לא תוכנית מענקים כללית, אבל אנחנו מודעים למצב הייחודי של ענף התיירות, ולכן מתווה התיירות הוא ראשית תיקון.

גלעד קריב: לגבי המתווה הזה צריך לומר שני דברים שנצטרך לחשוב עליהם, גם אם לא נמצה את המחשבה היום – אנחנו בכל שבועיים הרי נבקר את המתווה הזה באמצעות התקנות – יש שני דברים שצריך לתת עליהם את הדעת, ואני אומר את זה מראש ומיד ניגש להצגת הדברים.

גלעד קריב: האחד הוא השאלה עד כמה באמת המתווה הזה בפרמטרים הנוכחיים יכול לתת מענה מהיר וישים למצוקה בענף הזה, והאם אין צורך בשבועות הקרובים לבצע התאמות במתווה שמתכתבות קצת יותר טוב עם מציאות החיים האמיתית בתחום התיירות הנכנסת לאור ההגבלות?

גלעד קריב: אם כבר הולכים על מתווה, אז בוא נדאג שהוא יהיה מתווה ישים בטווח זמן מהיר.

גלעד קריב: מנגד, קשה להתעלם מן העובדה שכרגע אנחנו יוצרים מצב שבו האנשים שנמצאים בדיוק באותו מצב בריאותי אפידמיולוגי, אם הם אזרחי ישראל והם מגיעים מחו"ל, הם נשלחים לשבוע של בידוד, ואם הם תיירים, בדיוק באותו מצב חיסוני, בריאותי, אפידמיולוגי – אומנם יש הגבלה מסוימת על הפעילות שלהם, הם נעים בקפסולות, אבל בסופו של דבר, הם מסתובבים עם מעט מאוד הגבלות.

גלעד קריב: המציאות הזאת היא לא קלה.

גלעד קריב: מבחינה משפטית, אני לא אומר שמעיקרה אי אפשר לאחוז בה, אבל היא מעוררת קושי, ואנחנו צריכים לחשוב על הקושי הזה, ולשאול אם אפשר לחיות אתו לאורך זמן.

גלעד קריב: אני אומר עוד פעם, אני לא בטוח שלאורך זמן אפשר לחיות עם ההבחנה הזאת שדווקא אזרח ישראלי נשלח הביתה לבידוד, אסור לו לצאת מארבעה קירות, ומישהו שהוא לא אזרח ישראלי, רק כי הוא רוצה לבוא לתיירות בארץ – ויש לנו אינטרס, כמובן, שהוא יבוא, אבל הוא לא אזרח – בשבוע הזה הוא יתהלך לאורכה ולרוחבה של הארץ עם מעט מגבלות יחסית.

גלעד קריב: אז אני כבר אומר מראש למשרד המשפטים, לצוות המשפטי של משרד הבריאות, אני אצטרך לשמוע תשובות בנושא הזה היום.

גלעד קריב: אני מציע, חבר הכנסת דוידסון, מכיוון שהדבר המרכזי שמתחדש עלינו היום הוא מתווה התיירות, אנחנו נתחיל בעניין הזה.

גלעד קריב: נשמע ממנכ"ל משרד התיירות וממר אשר שלמון, נציג משרד הבריאות, שמלווה את העניין הזה, את עיקרי המתווה.

גלעד קריב: כמובן אם חבר הכנסת דוידסון ירצה להתייחס.

גלעד קריב: לאחר מכן נשמע את נציגי הגורמים הרלוונטיים לתחום התיירות שנמצאים אתנו.

גלעד קריב: לאחר מכן נעלה את העניין של נהלי הכניסה לישראל, ובסוף נגיע להקלות הכלליות בתו הירוק.

גלעד קריב: נתחיל.

גלעד קריב: אני מציע שראשון הדוברים יהיה עמיתנו, מנכ"ל משרד התיירות, מר אמיר הלוי, נבקש ממך לשמוע את עמדתכם, את הדרך שאתם רואים את המתווה, ואז נבקש מד"ר אשר שלמון להתייחס להיבטים הבריאותיים.

גלעד קריב: מר הלוי, בבקשה.

אמיר הלוי: בוקר טוב ותודה רבה.

אמיר הלוי: אני אגיד בקצרה שהתעשייה הזו היא התעשייה שנפגעה בצורה הכי קשה.

אמיר הלוי: צריך להדגיש שהנזק הוא גדול מאוד בגלל שהיא הכפילה את עצמה בשנים שלפני הקורונה, וזה גרם להרבה מאוד השקעות בתעשייה הזו.

אמיר הלוי: לאחר כמעט שנתיים של עצירה מוחלטת בתיירות הנכנסת, יש לנו עניין גדול להתחיל להחזיר כמה שיותר תנועה תיירותית.

אמיר הלוי: כמובן שאנחנו אחרי שיח ארוך עם משרד הבריאות והבנות.

אמיר הלוי: אנחנו היום נמצאים במצב שכמה שנוכל לחזור יותר מהר כדי להחזיר את מה שנשאר מהתעשייה הזו, אנחנו כמובן תומכים.

אמיר הלוי: הגענו להבנה בכל מה שנוגע למתווה הקבוצות על 2,000 יומי.

אמיר הלוי: אנחנו מקווים מאוד שאפשר יהיה להגדיל את זה מהר.

אמיר הלוי: כמובן שעבדנו בשיתוף פעולה מלא עם משרד הבריאות, אבל צריך לזכור שכמעט שאין מדינות שנהגו כמו שמדינת ישראל נהגה, זה יצר נזק מאוד גדול בכל מה שקשור לירידה מהמדף, כולל סוכנים ממדינת ישראל, מארגני תיירות, שהתחילו למכור מדינות אחרות ולא את ישראל.

אמיר הלוי: ולכן חשוב לנו כמה שיותר מהר לחזור לפעילות במתווה הקיים ושאפשר יהיה למתוח אותו ולפתוח אותו כמה שיותר מהר.

גלעד קריב: תודה על דברי הפתיחה.

גלעד קריב: ד"ר שלמון, נבקש ממך, גם אתה נמצא במערכת הזום, זה יום עמוס לבכירי משרד הבריאות.

שלמון: אכן, אני ממתין לך פה, אבל ניפגש אחר כך.

שלמון: בכל מקרה, כפי שנאמר, אנחנו עבדנו בצמוד עם משרדי התיירות והמשפטים על המתווה.

שלמון: המתווה הוא לא קל לאף אחד, גם לנו הוא מכיל אלמנטים מאוד מורכבים עם ניהול סיכונים מאוד רגיש.

שלמון: צריך להבהיר – וזו אולי תשובה לכמה מהחברים שנמצאים בדיון – המתווה הזה נועד למטרה אחת, והיא לאפשר לתיירים מחוסנים שלא עומדים בכללי החיסון הישראלי, כי כנראה הם באים ממדינות שעדיין אין מנה שלישית, להגיע לתקופת הביניים, שלהערכתי תימשך שבועות מספר, לישראל, וגם בכך לאושש את תעשיית התיירות או התעופה ונותני השירותים שנפגעו באופן קשה בשנה ועשרה חודשים האחרונים.

שלמון: אני מדגיש את הנקודה הזו כי יש לי עשרות פניות להשתמש במתווה הזה למטרות שאינן תיירות.

שלמון: אין פה כוונה להשתמש בזה – לא למטרות ביטחוניות, לא למטרות אקדמיות או רפואיות, לא למטרות דיפלומטיות, לא למטרות של ביקורי משפחה, לא למטרות של הגעה לאירועים, לא למטרות של תרבות וספורט.

שלמון: המתווה הזה מוקדש כולו מעצם בנייתו מול משל"ט משרד התיירות רק לכניסה של תיירים, שבאמת ובתמים מתכוונים להישאר במסגרת הקפסולה ולעשות מה שתיירים שמבקרים בארץ זרה עושים.

שלמון: המתווה מדבר על בין חמישה ל-40, ודנו ביננו למה חמישה ולא מספר אחר, זה נושא שנידון גם בישיבת הממשלה.

שלמון: המתווה תלוי בכך שיש מארגן תיירות מוכר ואחראי שיש עליו את כל האחריותיות לעסק הזה, והוא גם אמור לדעת שיהיה מחיר להפרת הכללים.

שלמון: הוא גם אמור להיות סוג של שוטר קורונה בקבוצות האלה.

שלמון: לקבוצות האלה, לדבריך, יש מעט הגבלות – יש הגבלות, והדרישה העיקרית היא שבכל זמן נתון תהיה להם בדיקת PCR תקפה מ-72 השעות האחרונות או בדיקת אנטיגן יומית.

שלמון: במקביל, הקבוצות צריכות להתנהל ביחד, אסור להן להיפרד.

שלמון: יש אתרים ומקומות שהם לא יכולים להיכנס אליהם כמו אולמות אירועים, מסיבות וכדומה.

שלמון: אנחנו לא מנהלים את המתווה הזה מתוך קלות דעת או נפש חפצה פשוטה, אנחנו מאוד חוששים, יש פה ניהול סיכונים, ובשבועות הקרובים נלמד איך העסק הזה עובד.

שלמון: להבנתי, אם כל השחקנים יקפידו על כללי המשחק, אנחנו נצליח ונוכל להתרחב.

שלמון: אני אומר את זה בתקופה שבה בישראל, לשמחתנו, אנחנו עדיין במגמת ירידה יפה – אני מסתכל ברמה שבועית – נדמה לי ש-19% ביחס לשבוע הקודם, אבל בעולם כבר יש היפוך מגמה.

שלמון: בשבוע שעבר היה היפוך מגמה, והיום יש כבר 10% עלייה בעולם במקרים ביחס לשבוע קודם.

שלמון: לצערנו, בחלק לא מבוטל מהמדינות שמעניינות אותנו, בעיקר מאירופה, יש עלייה ניכרת של עשרות אחוזים בשבוע האחרון.

שלמון: להערכתנו, אירופה נכנסת לגל רביעי משמעותי, ונצטרך להתנהל בזהירות.

שלמון: שוב אני אזכיר לכולם, מתווה הקבוצות הוא למדינות צהובות, הוא לא כולל מדינות כתומות, כלומר, מדינות שנמצאות היום באזהרת מסע חמורה.

שלמון: הרשימה הזו, לצערנו, היא רשימה דינמית לאור ההתפתחויות בעולם.

גלעד קריב: כמה מדינות מוגדרות היום בסדרי גודל ככתומות?

שלמון: מדינות צהובות שמאפשרות כניסה לישראל, יש למעלה מ-40.

שלמון: מדינות כתומות – יש מדינות כתומות רבות, בעיקר במזרח אירופה, נדמה לי שגם בריטניה, אבל המדינות המשמעותיות מבחינת התיירות הישראלית מלבד בריטניה – אני מדבר על צרפת, גרמניה, ארצות הברית, הסקנדינביות, הן כולן עוד ברשימת המדינות המותרות.

גלעד קריב: יש לי שאלה, ומיד גם חבר הכנסת דודיסון.

גלעד קריב: אנחנו לא ניכנס – אם תרצה, אני כן אשמח מכיוון שזה המקום היחיד שזה נידון כרגע בכנסת, תסביר קצת את עיקרי המתווה, לא את כל פרטיו, אנחנו עברנו על החומר הכתוב, אבל אני חושב שחשוב שייאמרו עיקרי המתווה.

גלעד קריב: אני רוצה בהקשר הזה לשאול שתי שאלות – האחת, האם לאור המצב, שמדינת ישראל היא היום חלוצה בתחום החיסון השלישי, ולצערנו, אנחנו רואים שהגל הרביעי שהתרגש עלינו מתרגש על מדינות רבות בעולם עכשיו.

גלעד קריב: האם לא היה עדיף מבחינת מדיניות ממשלתית שלתקופה הקרובה, עד שנגיע למצב שבמרבית מדינות העולם יונגש חיסון הבוסטר, יימצא איזשהו פתרון של תמיכה ממשלתית, מענקים ממשלתיים – מסלול סיוע ספציפי לענף אחד, שהוא הענף היחיד שכרגע מושבת, שזה ענף התיירות?

גלעד קריב: זה לא שיש לנו עשרות ענפי תעסוקה שבהם אנחנו עם אותה מצוקה כמו שהיינו בתקופת הסגרים.

גלעד קריב: האם מבחינת בריאות הציבור לא היה יותר הגיוני לומר שלחודשיים הקרובים, לשלושת החודשים הקרובים, אנחנו בונים תוכנית סיוע לעסקי התיירות ולא מתחילים דווקא עכשיו כשיש גל רביעי בכל העולם בהכנסת תיירים שלא עומדים בקריטריונים הישראליים של ההחלמה?

גלעד קריב: מה ההיגיון בזה?

שלמון: אני לא הכתובת להישאל.

שלמון: ההחלטה היא החלטה של ממשלת ישראל, לאור המצוקה של הענף הזה, לא לתמוך תמיכה ישירה, אלא כן לאשר מתווה מהסוג האמור.

שלמון: בסופו של דבר אני כעובד מדינה קיבלתי את המשימה ביחד עם החברים האחרים בדיון להרים את המתווה, וזה מה שעשינו.

שלמון: השאלה שלך היא שאלה מהותית של מדיניות, אני חושב שהיא צריכה להיות מופנית למי שקיבל את ההחלטה.

גלעד קריב: אני רוצה לומר עוד פעם, אנחנו נמצאים בכל הדיונים האלה בפער בין עיסוק בענייני מדיניות לבין המשימה הפורמלית שמוטלת על שכמינו לבחון את התקנות, אבל אני מעלה את שאלת המדיניות הזאת.

גלעד קריב: בין השאר, אם אנחנו נראה מגמות החרפה בתחלואה ברחבי העולם, אז אי אפשר להשאיר את עסקי התיירות נטושים ללא התייחסות לקריסה הכלכלית שהם חווים בהיעדר תיירות נכנסת.

גלעד קריב: מצד שני, אנחנו חוזרים עוד פעם למצב שבו האיום המרכזי על בריאות הציבור, בהינתן ההצלחה היחסית בתחום הבוסטר – 4 מיליון מתחסנים בתחום הבוסטר, צריך עוד להמשיך הלאה, אבל יש הצלחה בתחום הזה.

גלעד קריב: כולנו מסכימים שכרגע חזרנו למצב שבו נתב"ג הוא מקום שממנו יכולה להיפתח הרעה.

גלעד קריב: ואם זו העמדה הציבורית, אז יכול להיות ששאלת המדיניות הזו זו שאלה שצריכה להישמע ברמה עד שמדינות העולם יתחילו במבצע חיסונים יותר נרחב בעקבות הדעיכה החיסונית.

גלעד קריב: אבל אני בהחלט מתכוון להציף את השאלה הזו בדיונים.

גלעד קריב: אני אומר עוד פעם, אולי עם ועדת הכלכלה אנחנו נקיים – והם גם הוועדה היותר רלוונטית לסוגית התמיכה הממשלתית בעסקים בתקופת קורונה.

גלעד קריב: יכול להיות שאנחנו נעלה את השאלה הזאת בצורה יותר חריפה בימים הקרובים.

גלעד קריב: השאלה השנייה שאני מבקש לשאול אותך, בהינתן מדיניות ניהול הסיכונים שקיבלתם על עצמכם בכך שכנראה אם התוכנית תצליח, אני מניח שבתוך כמה ימים יהיו פה 20,000 איש, 30,000 איש שהם לא מחוסנים בסטנדרט הנדרש בישראל ליציאה בשבעת הימים הראשונים מן הבית אחרי הגעה מחו"ל או יציאה מבידוד; האם אתם שוקלים גם הקלות ביחס לאותה קבוצה זהה של אזרחים ישראלים, דהיינו אנשים שהתחסנו בשני חיסונים או אנשים שהחלימו ויש להם חיסון אחד וכבר עברו 180 ימים?

גלעד קריב: הם לא דומים לאנשים עם חיסון שלישי, אבל הם גם לא במצב האפידמיולוגי של אנשים שלא לקחו אף חיסון.

גלעד קריב: מכיוון שאתם עשיתם הבחנה לגבי הקבוצה הזאת שנכנסים לארץ כתיירים, האם לאור מגמת התחלואה, אתם תשקלו גם יצירת הבחנה לשאלת חובת הבידוד בין אנשים שהתחסנו שתי מנות ולא את השלישית וכבר עברו 180, לבין אנשים שלא התחסנו בכלל?

גלעד קריב: האם אפידמיולוגית זה דבר שניתן לתמוך אותו?

גלעד קריב: לא יודע, שלושה ימי בידוד, בידוד עד תוצאת PCR.

שלמון: להבנתנו, הקבוצות הן שונות במהותן.

שלמון: קודם כל, לא צפויים להיות 20,000 או 30,000 תיירים בימים הקרובים.

שלמון: יש קווטה מקסימלית של 2,000 ביום, אבל מנכ"ל משרד התיירות יכול להעיד שלפי הערכות שלהם, המספרים יהיו קטנים לאין שיעור.

שלמון: אנחנו מדברים על מצב שבו אנחנו מנהלים מספר מאות עד אלפים בודדים בקטגוריה הזו ביום נתון ולא הרבה מעבר.

שלמון: לעצם השאלה, לכאורה, אני מבין את התמיהה על כך שיש פה איזושהי אפליה או הטיה לטובת התייר, אבל הקבוצות מאוד שונות, הן שונות במהות.

שלמון: התייר הוא לא אדם שמרכז חייו פה, שיש לו משפחה וחברים פה.

שלמון: זאת הכוונה, לא באמת להשתמש בזה למתארים אחרים.

שלמון: הוא אמור לגור ביחד עם כל הקבוצה בתוך קפסולה סגורה במלון מוגדר.

שלמון: הוא אמור להיות מלווה 24 שעות על ידי המדריך המארגן, שגם אחראי משפטית על העניין הזה.

שלמון: הוא לא אמור לצאת לבקר משפחה, הוא לא אמור לצאת לבקר חברים, הוא לא אמור להיכנס לאירועים או מסיבות או לאולמות.

שלמון: הרבה מאוד דברים שהוא לא אמור לעשות.

שלמון: כמובן שאין דרך להחיל את זה על מספרים לאין שיעור גדולים יותר של ישראלים שחזרו מחו"ל וחייבים בבידוד.

שלמון: האם ניתן לקצר את הבידוד מעבר לשבעה ימים?

שלמון: נראה לנו שלא, אנחנו ירדנו מ-14 יום לעשרה ימים, לשבעה ימים באיזשהו ניהול סיכונים מובנה עם בדיקה נוספת.

שלמון: אנחנו נשקול אולי בעתיד בדיקה שלישית, אם כי פרקטית אנחנו רואים כמה קשה לוודא שגם הישראלי שרוצה לקצר בידוד ולצאת לאחר שבעה ימים – מה אחוזי הביצוע של אותה בדיקה שנייה ביום השביעי.

שלמון: לא פשוט בכלל לעשות את זה.

שלמון: לכן בעינינו המתווה הנוכחי הוא מוגבל מספרית, הוא גם מוגבל בזמן.

שלמון: הוא מוגבל בזמן, בדיוק כמו שאתה אמרת, חבר הכנסת קריב, עד שהעולם יתחסן ובאופן רחב יאפשר מנה שלישית.

שלמון: דרך אגב, כשזה יקרה, לטעמי, אנחנו נשקול להפסיק את כל המתווה הזה ולהחליט שכל תייר שרוצה לבוא לפה יתכבד ויהיה מחוסן כראוי והוא יותר ממוזמן.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: מיד חבר הכנסת דוידסון.

גלעד קריב: אני רק אומר שבעוד רגע אני מניח שנשמע מגורמי התיירות הנכנסת את השאלה לגבי קביעת המינימום של חמישה אנשים וההתכתבות שלה עם המציאות בשוק הזה של התיירות.

גלעד קריב: אני גם אתייחס לסיפור הזה בהמשך.

גלעד קריב: אני רק אומר שמבחינתי לפחות אנחנו נבקש מכם בדיקה של הסוגיה הזאת – האם יש מקום להבחנה בין אותה קבוצת אוכלוסייה שלא התחסנה בכלל לבין קבוצת האוכלוסייה שכן התחסנה בשני חיסונים לגבי משך בידוד הבית עם חזרה מחו"ל.

גלעד קריב: אני מזכיר שגם לשיטתכם יש הבחנה ברמת החיסוניות בין שתי הקבוצות האלה, אלה הנתונים שאתם הצגתם לנו, הם גם מופיעים בדשבורד של משרד הבריאות.

גלעד קריב: לא נעשה את זה היום, נעשה את זה עם נציגות בריאות הציבור, אבל ככל שהמתווה הזה יימשך, אנחנו נעלה את השאלה הזאת של ההבחנה בין האזרחים הישראליים לבין התיירים הנכנסים, ואנחנו גם נעקוב אחרי המספרים כדי לראות.

גלעד קריב: ברגע שתהיה פה קבוצה גדולה של תיירים – והלוואי שיגיעו בהתאם למתווה הזה, זו המטרה – אז השאלה של ההבחנה בין האזרחים הישראליים לבין התיירים הנכנסים תלך ותתחדד מבחינה משפטית ומבחינה של מדיניות ממשלתית.

גלעד קריב: אני אומר את זה מראש.

גלעד קריב: זה מצב שאנחנו לא נאמר כרגע שהוא בלתי אפשרי להכלה, אבל נצטרך לעקוב אחרי מה קורה בהקשרים האלה.

גלעד קריב: חבר הכנסת דוידסון, בבקשה.

סימון דוידסון: בוקר טוב.

סימון דוידסון: יש לי שתי אמירות ושאלה.

סימון דוידסון: אמירה אחת זו נקודה לרעתנו.

סימון דוידסון: אנחנו העלינו פה פעם אחרי פעם את הנושא של הכניסה מנתב"ג.

סימון דוידסון: אנחנו דרשנו – אני בעיקר דרשתי – את הנושא של בחינה, במיוחד אחרי הפגישה עם ד"ר פרייס, לבחון בצורה מאוד מאוד יסודית את הכניסה מנתב"ג.

סימון דוידסון: שנעשה פה שולחן עגול עם כל בעלי התפקידים החשובים ביותר בכניסה לנתב"ג, ואני פעם רביעית מבקש את זה.

סימון דוידסון: אני חושב שחייבים לעשות את זה, במיוחד עכשיו.

גלעד קריב: סליחה שאני קוטע אותך.

גלעד קריב: אני חושב שאתה צודק, בייחוד ברגע שאנחנו נמצאים בו כרגע, של הפער בין המצב הישראלי לכל העולם.

גלעד קריב: אסף, אני רוצה לבקש - -

סימון דוידסון: - - - המשטרה שלפעמים יושבים פה ואין להם תשובות.

גלעד קריב: אני מסכים.

גלעד קריב: אז בוא כבר נקבע את זה.

גלעד קריב: אני רוצה לבקש שבשבוע הבא – ואם נצטרך לוותר גם על דיוני מעקב אחרים, אני חושב שחבר הכנסת דוידסון צודק, הוא גם העלה את הבקשה הזו.

גלעד קריב: אני מציע שזה יהיה בתיאום עם ועדת הכלכלה.

גלעד קריב: אני כמובן אדבר עם שרת התחבורה בעניין הזה.

סימון דוידסון: וביטחון פנים צריכים להיות פה.

גלעד קריב: יש לי זיקה לשר ולשרה במשרדים הספציפיים האלה, זיקה מסוימת.

גלעד קריב: אני אדבר איתם, ויש פרויקטור מיוחד לענייני נתב"ג שאמרנו.

גלעד קריב: חבר הכנסת דוידסון צודק, אנחנו נקיים את הפגישה הזאת.

סימון דוידסון: דבר שני, אני באמת רוצה לברך את משרד התיירות, את שר התיירות, את יואל רזבוזוב.

סימון דוידסון: אני יודע באופן אישי כמה הוא פועל למען המדריכים, למען חברות התעופה, למען כניסת התיירים לארץ.

סימון דוידסון: לא מעריכים את זה מספיק, אבל הצוות שלו – ואני יודע את זה באופן אישי – כמה הם פועלים, פעלו ויפעלו למענכם.

סימון דוידסון: אתם צריכים להודות ולהוקיר את זה.

סימון דוידסון: הדבר השלישי הוא שאלה למשרד הבריאות.

סימון דוידסון: אם אנחנו מדברים על חמישה אנשים שנכנסים, למה לא שניים?

סימון דוידסון: למה לא שלושה?

סימון דוידסון: למה לא אחד שהולך לבד עם מדריך?

סימון דוידסון: הרי בסופו של דבר, אנחנו רוצים בפתיחה שלמדריכים תהיה כמה שיותר עבודה, שכולם יחזרו למעגל העבודה.

סימון דוידסון: השאלה שלי למשרד הבריאות – אני מקווה שהוא עדיין בזום – למה המספר חמש ולא שלוש ולא שתיים ולא אחד?

יואב רותם: זה לא רק מדריך, זה כל הקונסטלציה של - - -

גלעד קריב: אני מיד אתן לך.

גלעד קריב: אני מציע, חבר הכנסת דוידסון, לפני שד"ר אשר שלמון יתייחס לעניין, שנשמע שני דוברים מתחום התיירות.

גלעד קריב: ראשית, אנחנו נשמע את מר יואב רותם שנמצא כאן אתנו מארגון מורשת דרך, ארגון מורי הדרך בתיירות הנכנסת.

גלעד קריב: הם גם שלחו נייר עמדה תמציתי אך חשוב בנושא הזה.

גלעד קריב: יואב, אני מניח שאתה תרצה בין השאר להתייחס לשאלת המינימום שמוגדרת בהנחיות.

גלעד קריב: בבקשה.

יואב רותם: כן.

יואב רותם: קודם כל, תודה על ההזמנה.

יואב רותם: אני רוצה לציין בהתחלה משהו מאוד חשוב בסיפור הזה של תיירות.

יואב רותם: אחד הדברים שנטבע בציבור, ואני מניח שבכולנו כחלק מהציבור הישראלי, הוא שהתיירים הביאו לפה את הקורונה.

יואב רותם: זה דבר שאולי שווה להוריד אותו, במיוחד כשמדברים על המתווה הזה, כי ההתנהלות של תיירים היא התנהלות מאוד אחראית, במיוחד אם מדובר בקבוצות מאורגנות, כמו שאנחנו מדברים במתווה הנוכחי.

יואב רותם: חשוב בהחלט לברך את שר התיירות ואת משרד הבריאות שכן מאפשרים את הניסיון של הבאה נוספת של תיירים לפה על בסיס המתווה הקיים כבר עם חיסון שלישי או עם חיסון מעודכן.

יואב רותם: הדבר הנוסף שאני רוצה לומר, חבר הכנסת קריב, להודות לך על זה שהעלית את הנושא שאם כל מטרתו של המתווה הזה היא לנסות לאושש את הענף, אז אולי איזשהו בוסטר כלכלי שיכול להביא למצב שדווקא כשיהיה הבוסטר בעולם ותיירים יוכלו להיכנס לפה בצורה נוחה יותר ורציונלית יותר, יוכל להשאיר את העוסקים בתיירות הנכנסת על הרגליים.

יואב רותם: לעניין המתווה, אחד הדברים החשובים שהועלה פה על ידיכם – גם על ידי חבר הכנסת דוידסון וגם על ידך – זה הנושא של המספר הקטן יותר, וזה מה שאנחנו מצאנו לנכון כדבר שכן יכול להכניס אולי אפילו את המקסימום של תיירים ביום, 2,000, וכן לתת את הבוסטר הזה של עבודה.

יואב רותם: למה?

יואב רותם: אני אסביר.

יואב רותם: יש תיירות שנרצה לקרוא לה תיירות פרימיום, תיירות מאוד יוקרתית ששוכרת סוכן מארגן בארץ ומדריך דרך הסוכן הזה, וזה מתנהל לחלוטין כמו קבוצה של חמישה ומעלה.

יואב רותם: הקבוצות המאורגנות הללו, אפשר להטיל עליהן את המתווה הזה בצורה כזו – ואני יכול להגיד מניסיון אישי, אני מורה דרך, אני נמצא צמוד אפילו הרבה יותר מקבוצה שהיא 20 או 30 אנשים לזוגות האלה או לרביעיות האלה, או אפילו לאדם הבודד הזה שבא כסיור מאורגן מנתב"ג עד נתב"ג.

זאב בנימין בגין: כמה יש כאלה בשנה רגילה?

יואב רותם: זה מאוד קשה להגיד את המספרים.

יואב רותם: אני לא מארגן, אני רק מצוות המדריכים.

יואב רותם: אני רק יכול לומר שבמציאות הנוכחית הזאת – קודם כל, יש אלפים.

יואב רותם: יש מאות מורי דרך שעובדים בשנה רגילה - - -

גלעד קריב: זה אלפים רבים, אני אומר את זה מהיכרותי עם קהילות יהודיות בחו"ל.

יואב רותם: מאות מורי דרך עובדים בחודש על רכבי אשכול, או אפילו גם על מיניבוס.

יואב רותם: אני לפעמים מגיע עם נהג, מורה דרך וזוג שנוסע כי זו תיירות פרמיום שמשלמת את זה.

יואב רותם: מבינה בריאותית ואישית – אומנם אני לא אפידמיולוג או רופא, אבל זה נראה מאוד מאוד מפוקח, במיוחד שכולנו היום מנותרים בטלפון, ואנחנו עם רישיון מורה דרך.

יואב רותם: הועלה החשש שהאנשים האלה פשוט יברכו או יגידו למורה הדרך תודה רבה, עקפנו את הבידוד ונכנסו, אתה משוחרר – מה זאת אומרת?

יואב רותם: אני מדווח מיד, ואם חובת הדיווח עליי, בבקשה.

גלעד קריב: ויש סנקציה פלילית?

יואב רותם: בטח.

יואב רותם: אז למה לא להוריד את זה?

יואב רותם: זה דבר שיכול, דווקא עם המתווה הנוכחי שנראה כאילו עם קבוצות גדולות יותר – מאוד קשה להביא אותן.

יואב רותם: הם אולי לא יהיו מוכנים אפילו לעמוד בתנאים האלה, ולכן גם לא צופים שטף כזה גדול של תיירים.

יואב רותם: דווקא עם 4-1 או 6-1, דווקא פה יהיה הרבה יותר קל.

יואב רותם: גם צורת הזמנה של סיור כזה הוא סיור הרבה יותר מהיר, הזמנה שלא מתחייבים לכרטיסים מראש.

יואב רותם: זה יכול אפילו מהיום להיום.

יואב רותם: זה יאפשר גם לחדרי מלון לקבל יותר, גם למסעדות, גם למורי הדרך, גם למארגנים, גם להתחיל להזיז את הגלגלים פה ולהתכונן למצב האידיאלי שלכולם יש תעסוקה.

סימון דוידסון: אתה יודע מספרים של דרישה של זוגות או בודדים שרוצים להגיע ולא יכולים?

סימון דוידסון: יש לך מושג כזה?

יואב רותם: אין לי את המספרים האלה כי אני לא – אולי שווה לשאול את לשכת מארגני התיירות הנכנסת, שהם הארגון - - -

גלעד קריב: מיד נשמע את הנציג שלהם.

גלעד קריב: בבקשה.

יואב רותם: אני יכול להגיד על הבסיס האישי שלי, על הקשר שלי עם תיירים ועם מארגנים שאני עובד בשבילם שהסיפור הזה הוא הרבה יותר הגיוני במציאות קורונה של היום.

יואב רותם: אגב, אנחנו הצבנו את זה כבר מיולי, אמרנו תסתכלו על זה מהשטח.

יואב רותם: אם רוצים לאפשר לענף הזה להתקיים, בואו ניתן מה שבאמת יכול להתקיים ולא מה שלא.

גלעד קריב: פה אני אומר גם מההיכרות שלי עם הקהילות היהודיות ברחבי העולם, אם ההערכה היא שהמתווה הזה הוא קצר ימים כי אנחנו נגיע בעוד חודש-חודשיים למציאות שרוב המדינות הרלוונטיות יהיו בעיצומו של מהלך של חיסוני בוסטר – הרי הם התחילו אחרינו את החיסונים הראשונים, ואנחנו רואים את הגל שקורה שם עכשיו, אז סביר להניח שיהיה קל יותר למלא את המכסה של ה-2,000 בתיירות של קבוצות מאוד קטנות, כי לוקח זמן לארגן קבוצות גדולות.

גלעד קריב: ודווקא החלטה של משפחה של שני הורים ושני ילדים בגיל של חיסונים, אני לא מדבר על ילדים קטנים – אני מזכיר שבחלק גדול מהעולם ילדים בני 13 מתחסנים בשני החיסונים.

גלעד קריב: אז החלטה של זוג הורים לקחת את הילד לטיול בר מצווה כאן בישראל היא הרבה יותר מהירה מיכולת של קהילה כרגע לארגן קבוצה.

גלעד קריב: אני מבין את העניין של החשש מפני כניסה של תיירים בודדים שאתה לא יכול לפקח, אבל אם זה מתארגן דרך גורם אחראי כמו מורה דרך שנכנס תחת התקנות, אז מה ההבדל בין משפחה של ארבעה אנשים לבין קבוצה של שישה אנשים?

גלעד קריב: אנחנו נבקש את ההתייחסות של מר שלמון.

גלעד קריב: אני גם אומר שהנושא הזה כבר עלה בשיחה שלנו עם הממשלה.

גלעד קריב: אני לא בטוח שנוכל לתקן את זה לרגע זה, אבל הציפייה שלנו, ככל שהמתווה הזה נכנס להרצה, שנראה התייחסות גם לסוגיה הזו.

יואב רותם: אם יורשה לי לומר עוד שני דברים.

יואב רותם: אחד, לגבי הדחיפות, בתור מישהו שמתקיים מהענף הזה – כל שבוע או כל יום שעובר הוא קריטי.

יואב רותם: הוא קריטי לילדים שלי וקריטי לכל הענף, אני מכיר את זה מכולם.

יואב רותם: ולכן בואו נריץ ונראה עוד יום.

יואב רותם: אני לא אומר את זה לך, אני אומר את זה לדברים ששמעתי בעבר.

יואב רותם: הדבר השני שמתחבר לזה, יש אלמנטים קטנים שרשומים לי פה, אני לא אכנס אליהם, אבל הסיפור של אלמנטים קטנים שיכולים להשפיע על החלטה של תייר להגיע לפה, ואנחנו מודעים אליהם, מי שעם התיירים בשטח, אם אלו מורי הדרך או מארגני התיירות.

יואב רותם: לדוגמה, אחרי שבוע של קבוצה כזאת – וקבוצה כזאת לפעמים אורכת שבועיים – האם לא יתאפשר להם, אחרי שהם היו פה כבר שבוע, ערכו מספיק בדיקות, כבר וידאו שהם לא הביאו איתם את הקורונה, אולי הם נדבקו פה, אני לא יודע.

יואב רותם: האם אחרי שבוע, אחרי שבעה ימים, לא תיתכן איזושהי הקלה במתווה, דבר שאולי יכול להביא עוד קבוצה אחת, עוד שתיים, או אולי הרבה יותר?

יואב רותם: בנוסף לזה, יש עניינים של המחלימים ושל הילדים שהעלית, שצריך להסתכל ספציפית לגבי המתווה, אם אפשר לנסות להקל עליהם.

גלעד קריב: רק כדי לוודא שכולנו נמצאים באותו קו, זו בדיוק הדוגמה להיפוך הדברים של ההבחנה בין אזרחים ישראליים לתיירים.

גלעד קריב: אזרח ישראלי – יתקנו אותי חברותיי ממשרד הבריאות אם אני טועה – שלא מחוסן בחיסון שלישי או לא עומד בהגדרת מחלים, אם הוא חוזר מחו"ל, הוא נכנס לבידוד של 14 ימים, אבל אם הוא עושה שתי בדיקות PCR, אז הוא יוצא מהבידוד אחרי שבעה ימים.

גלעד קריב: שואל פה חברנו: אם זה המצב, מדוע תייר שמגיע בדיוק באותו סטטוס אפידמיולוגי – היו לו שני חיסונים ועברו 180 ימים – אם הוא בא לשבועיים, למה לא להשית את אותו משטר?

גלעד קריב: דהיינו, בשבוע אחד הפעולה תהיה בתוך הקפסולה הזו, אבל אם עבר שבוע עם שתי בדיקות PCR, למה בשבוע השני של שהותו להתייחס אליו כמו לאזרח ישראל שנמצא באותו סטטוס אפידמיולוגי?

גלעד קריב: צריך לומר שהמתווה מבחין בין אנשים בדיוק באותו מצב אפידמיולוגי פעם אחת לרעת האזרחים הישראלים, ופעם שנייה לרעת התיירים, וזה קצת חותר תחת טעמיו של המתווה הזה, כי יכול להיות שאם נאמר לקבוצת תיירים השבוע הראשון הוא יותר מוגבל, אבל אם עושים שתי בדיקות PCR וכולם בסדר - - -

סימון דוידסון: זה מאוד הגיוני, למה לא עושים את זה?

גלעד קריב: אני רוצה לומר, גם בעניין התו הירוק ראינו – ופה אני רוצה לומר משהו לטובת חברינו ממשרדי הממשלה: לאורך כל ההתמודדות שלנו עם הקורונה ראינו שמתחילים מתווים בדרך קצת יותר מצמצמת, ואז, הרבה פעמים בלחץ של ועדות הכנסת, פותחים אותם.

גלעד קריב: רק שכאן, אני רוצה לומר, כבר עבר המון זמן בלי מתווה תיירות וכאן אין לנו חודשים להתאמת המתווה.

גלעד קריב: לכן אני מעלה את השאלות האלה עכשיו.

גלעד קריב: גם אם נאשר את התקנות – פה לוחות הזמנים יהיו הרבה יותר קצרים.

גלעד קריב: גם אם אנחנו סומכים את ידינו על הממשלה, על המהלכים של שר הבריאות ושר התיירות, השאלות שאנחנו מציבים, אנחנו מצפים שתהיה חשיבה ממשלתית עליהן בשבוע הקרוב.

גלעד קריב: התקנות האלה יחזרו אלינו בדיוק בעוד שבועיים לסבב אישורים נוסף.

גלעד קריב: יכול להיות שאחרי שבועיים של התנסות במתווה אפשר להכניס בו שיפורים.

גלעד קריב: כן, חבר הכנסת בגין.

זאב בנימין בגין: לפני כריסטמס יש הרבה.

גלעד קריב: כן, גם לפני עונת החגים, ה-Holyday seasons.

גלעד קריב: יש לנו קודם את חנוכה אחרי זה את החגים הנוצריים.

גלעד קריב: זו עונה של תיירות.

יואב רותם: וזו עונה שבה באמת באה הרבה מאוד תיירות פרטית כזו שדיברנו עליה.

יואב רותם: אני רוצה לסיים מבחינתנו ולהגיד לך תודה, תודה ענקית, על ההצפה שהצפת מקודם, שאם העסק הזה לא מתקיים, אולי שווה לחשוב על קופסת סיוע שתאפשר.

יואב רותם: אני אומר לכם משהו אישי, לי בחודש הבא על הנייר, כמו לאורך כל השנתיים האחרונות, יש שתי קבוצות שאמורות להגיד ושתיהן תלויות באוויר בגלל כל מיני עניינים מאוד מסובכים.

יואב רותם: לכן אני עושה כל מאמץ שהדברים יקרו.

יואב רותם: אני עובד בזה בלי לקבל את הכסף עד שהם לא יהיו פה.

גלעד קריב: ברור.

גלעד קריב: א', מורי הדרך ועסקי התיירות הקטנים נמצאים במשבר קיומי, אין דרך אחרת להתייחס לזה.

גלעד קריב: מלונות יכולים לעבור מתיירות נכנסת לתיירות פנים.

יואב רותם: חלקם, לא כולם.

גלעד קריב: חלקם, נכון, במקומות מסוימים.

גלעד קריב: אבל מורי דרך ובעלי עסקי הובלות תיירים, המוניות הגדולות שאנחנו מכירים – יש פה קריסה של ענף שלם שהוא אסטרטגי למדינת ישראל, יהיה מאוד קשה לשקם אותו גם כשנעבור את הקורונה.

גלעד קריב: אני מבקש עוד דובר אחד בנושא התיירות, ואז נפנה לתשובות מד"ר שלמון ונתקדם הלאה לנושא השני.

גלעד קריב: מר דני אמיר, יו"ר לשכת מארגני תיירות נכנסת, התייחסות שלך, אתה באמצעות הזום, ואז אנחנו עוברים לד"ר שלמון בחזרה.

דני אמיר: שלום לכולם.

דני אמיר: תודה לגלעד לוועדה, שאינכם חותמת גומי ואתם נותנים עומק חשיבה על מתווה שהוא – אני חייב להסביר משהו.

דני אמיר: אתמול, באופן אקראי, אתמול קיבלתי וואטסאפ מחבר שהוא מלונאי.

דני אמיר: בערב הוא כתב לי: דני, רק רציתי לשאול מה שלומך.

דני אמיר: מקווה שדברים מתחילים להסתדר אצלכם, כולנו ציפייה.

דני אמיר: עניתי לו: ערב טוב, מנסים.

דני אמיר: משרד הבריאות מנהל מערכה נגד התיירות.

דני אמיר: אני מיד אסביר את זה.

דני אמיר: הוא עונה לי: ממש.

דני אמיר: אלה ואני היינו עכשיו בלונדון, פריז – מפוצץ תיירים, המלונות מלאים ויקרים, ממש מעצבן.

דני אמיר: מה משרד התיירות לא מספר לנו?

דני אמיר: מה ששלמון לא מספר לנו, שלדוגמה ביולי-אוגוסט, כשהיינו בתחלואה עולה של 10,000, 11,000 ביום, ואירופה הייתה ירוקה, עצרו אותנו, אל תעבדו.

דני אמיר: יש עלייה בתחלואה בארץ, אי אפשר להביא תיירים.

דני אמיר: עכשיו יש היפוך מגמה, אי אפשר להביא תיירים.

דני אמיר: תחליטו באיזה צד של המקל מחזיקים את האי אפשר ומתי אפשר.

דני אמיר: אותו מהלך שמשרד התיירות עשה באישון לילה באוגוסט סגר אותנו עד היום.

דני אמיר: ואם מדברים על פיצויים, מדברים פה על חבילה ענקית של פיצויים לענף שביולי אנחנו, מארגני התיירות, הבאנו עובדים למשרדים אחרי החל"ת, נשאנו בהוצאות קבועות עם הסכם עם המדינה לפיילוט שיתחיל לעבוד.

דני אמיר: ואז באישון לילה – אל תעבדו.

דני אמיר: אז אם מדברים על פיצוי או על איך משרד הבריאות מתנהל בפינג-פונג הזה של היפוך מגמות – את זה הם לא מספרים.

דני אמיר: הם לא יספרו לנו על יותר מ-1.25 מיליון ישראלים שאומתו עד היום כחולי קורונה בלי תיירות נכנסת.

דני אמיר: הזכיר את זה ברמז גם יואב רותם.

דני אמיר: התייר לא נושא חגורת פיצוץ ויראלית.

דני אמיר: מציירים אותו כדמות מפלצתית, שהוא יגיע דרך נתב"ג ויפזר פה את הווירוס.

דני אמיר: יש לנו בעיה בתוך הקהילה.

דני אמיר: מה אומר המתווה הזה?

דני אמיר: 40 מדינות צהובות.

דני אמיר: אתמול, נכון להיום, 178 מדינות בעולם כתומות.

דני אמיר: לא ניתן להביא משם תיירים שהם מחוסנים, נניח שבעה או שמונה חודשים, עוברים פה שלוש בדיקות, בריאים לכל הדעות, גם לפי סטנדרט ישראלי – אסור להביא אותם, גם לא במתווה הזה.

דני אמיר: 178 מדינות נכון להיום.

דני אמיר: והצבעי של משרד הבריאות בכל לילה צובע מדינה חדשה.

דני אמיר: אז תגידו לי אתם – וזו טעות להגיד שבתוך מספר שבועות הדבר הזה ישתנה.

דני אמיר: אני מצטער לומר לכם, זה לא נכון.

דני אמיר: היום כשיש קבוצות שרוצות לבוא בסביבות מרץ-אפריל, הם לא יודעים אם יהיה להם בוסטר.

דני אמיר: וכשאומרים העולם – זה לא רק אירופה וארצות הברית.

דני אמיר: יש אסיה, אפריקה ודרום אמריקה.

דני אמיר: הבוסטר לא יגיע לשם כל כך מהר.

דני אמיר: צריך להסתכל על כל העולם ולהסביר – מה שענה לי אותו חבר, המלונאי שחזר מחו"ל: העולם שהחליט לחיות עם הקורונה, ואינני רוצה, חס וחלילה, לסכן פה את הציבור, יש מתווה שגם ככה הוא הדוק והוא קצת בעייתי, אבל בואו נקבל אותו לרגע: תייר שהוא לא לא מחוסן, הוא מחוסן – שבעה-שמונה-תשעה חודשים, במצב של קפסולה.

דני אמיר: למה שלא יגיע ממדינה כתומה?

דני אמיר: זו דרך מתוחכמת לעצור אותנו.

דני אמיר: כי מחר לא יהיו הרבה מדינות צהובות, יהיו 32.

דני אמיר: תקראו טוב את המתווה, שבתוך שבוע – אם ברגע משרד הבריאות היום צבע מדינה חדשה בכתום, צריך להודיע לקבוצה שהם לא יכולים לבוא אחרי שהם כרטסו ושילמו מקדמות.

דני אמיר: תקראו טוב-טוב מה כתוב שם.

דני אמיר: אני רוצה לומר רק שלוש נקודות כדי לא לקחת את זמנכם.

דני אמיר: הנושא של המדינות הכתומות הוא אסון, הוא דרך מתוחכמת לבלום את התיירות.

דני אמיר: זה מפנה אותי מיד לבג"ץ, לאגף תקציבים ולאוצר.

דני אמיר: רק שם יהיה הפתרון, לתת פיצוי ענק למארגנים ולכל מי שעוסק בתיירות הנכנסת, זה פשוט מאוד, אין משהו אחר.

דני אמיר: הנושא שיואב רותם העלה של בודדים – אני רוצה לתמוך בזה.

דני אמיר: זה נושא של אחת-שתיים-שלוש-ארבע.

דני אמיר: משרד הבריאות עונה לנו שהם חוששים מזיופים.

דני אמיר: תראו, זאת מראה שלנו.

דני אמיר: את המילה זיופים קראנו כשהסתכלנו במראה של עצמנו.

דני אמיר: לתייר אין שום עניין להיכנס פה לבית סוהר.

דני אמיר: למארגן התיירות אין שום עניין להיכנס לבית סוהר, וגם לא למדריך.

דני אמיר: בן אדם שבא – אחד-שניים-שלושה-ארבעה-חמישה – מי שיזייף בחמישה, יזייף בעשרה, זה לא העניין בכלל.

דני אמיר: תיירות מאורגנת כזאת חשובה לארץ, זה סגמנט שלם של privet car, למה?

דני אמיר: בגלל שאנחנו מסתכלים במראה של עצמנו ורואים תמונה לא יפה.

דני אמיר: דבר שלישי, תעודות החיסון הלא דיגיטליות ותעודות המחלים.

דני אמיר: רק בארצות הברית – רק בארצות הברית – ל-45 מיליון איש יש תעודת חיסון או מחלים לא דיגיטלית.

דני אמיר: מה אומרים לנו עוד פעם במשרד הבריאות?

דני אמיר: חוששים מזיופים.

דני אמיר: אז אני מסביר עוד פעם: הסיכוי שתייר בקבוצה – צליין או מהקהילה היהודית מבית כנסת – יעשה מעשה שיכניס אותו פה לבית סוהר הוא זניח כל כך, שלא בגללו צריך לסגור את הדלת לגמרי.

דני אמיר: אני חושב שהמדינה, במצב הנתון הזה, של הביניים, צריכה לעשות מאמץ אדיר למצוא איך כן ולא איך לא.

דני אמיר: לכן אני אומר, אם כרגע אנחנו נמצאים במצב שאנחנו לא יכולים לעבוד – יש למארגני התיירות מאות, אם לא יותר, קבוצות שרוצות להגיע לקראת האביב, שהולכות לבטל.

דני אמיר: אנחנו מדברים פה על הרס עד אמצע 2022, שסוכנים בחו"ל אומרים לנו: רבותיי, אתם מטורללים, יש יעדים אחרים, תודה רבה.

דני אמיר: זה מה שיש לי להגיד לכם.

דני אמיר: אני מקווה שהוועדה תיקח את זה ברצינות, תראה את הסיפור של הכתומות, של הבודדים ואת תמונות המצב ונתחיל ממקום שאפשר לעבוד אתו.

דני אמיר: תודה רבה לכם.

גלעד קריב: תודה על הדברים החשובים.

גלעד קריב: מיד נתייחס אליהם.

גלעד קריב: גברתי היועצת המשפטית, ואז אנחנו נמשיך.

אפרת חקאק: רק לעניין התיירים הבודדים, צריך לזכור גם שיש עוד שיקול שלא עלה עד עכשיו, שכל תייר שנכנס חושף, או בא במגע עם מספר מסוים של ישראלים.

אפרת חקאק: לכן גם התייר מגיע, כדי להסתובב וליהנות מהארץ, אז צריך לשקול את הנתון הזה.

אפרת חקאק: אני אשמח לשמוע ממדריכי הטיולים או מהסוכנים מה התוכנית לאותם תיירים שייכנסו.

אפרת חקאק: כמה אנשים הם יפגשו בשבוע הראשון הזה שהם מגיעים לארץ מבחינתכם.

אפרת חקאק: איך תבנו להם בכלל תוכנית שכיף לבוא בכלל.

יואב רותם: אני יכול לספר לך מהניסיון שלי – אם נדבר על קבוצות גדולות, סגמנט גדול בקבוצות הוא הנושא הנוצרי, העולים לרגל, אם אלו הקתולים או האוונגליים.

יואב רותם: אלו תיירים שמגיעים בדרך כלל בתחילת הסיור שלהם – כמובן שזה מאוד שונה בין מארגן למארגן ובין סוכן לסוכן, אבל תחילת הסיור שלהם בדרך כלל הולכת צפונה לאתרים שהם אתרי רשות הטבע והגנים, או לחילופין אתרי טבע כמו הבניאס והדן.

יואב רותם: הסיור של קבוצות כאלה, חוץ מכנסיות – אגב, זה דבר שניתן לשליטה בעזרת מורי הדרך.

יואב רותם: בכנסיות אני מניח שיש מעט מאוד ישראלים.

יואב רותם: חוץ מכנסיות אין להם כמעט מקומות סגורים שהם נכנסים אליהם.

יואב רותם: זה לגבי הקבוצות אני אומר.

יואב רותם: לגבי הפריווטים - - -

אפרת חקאק: ומסעדות אני מניחה.

יואב רותם: אבל במסעדות כבר פתרו את העניין הזה.

יואב רותם: יש בצפון מסעדות שיש בהם מקום פתוח.

יואב רותם: נראה שהגשם לא מגיע, וזה בהחלט דבר שכבר מקפידים עליו, אני ראיתי את זה במו עיניי.

יואב רותם: גם כשהמסעדה ריקה לחלוטין, קבוצות נשלחות הצידה.

יואב רותם: דבר נוסף, לגבי הבודדים אני אומר שזה נכון, אולי יש מקרים – אבל שוב, אני אומר את זה על עצמי, כשאני מקבל הוראה, אני מבצע.

יואב רותם: זאת אומרת, אם אני צריך להימנע, או לפחות בשבוע הראשון להימנע ממקום כך וכך, אני לא נכנס לשם.

יואב רותם: בנוסף לזה, אפשר לעשות כיף - - -

אפרת חקאק: לא, מותר לך.

אפרת חקאק: אני חושבת שגם לפי המתווה, גם אם אתה עומד בכל הקריטריונים וכשיש תייר בודד או קבוצה של שניים, מה אתה מתכוון לעשות אתם כל יום?

אפרת חקאק: מראש אתה תעמוד בתנאים?

יואב רותם: את רוצה שאני אנקוב באתרים?

יואב רותם: יש לי - - -, יש לי בהאיים.

גלעד קריב: לא, לא, לא.

אפרת חקאק: לא, אני שואלת כמה אנשים יפגשו את אותו זוג?

יואב רותם: זה דבר שקשה למדוד, אבל אני אומר ממה שאני מכיר, באמצע שבוע לפחות, הרבה מאוד מהאתרים ריקים מישראלים, ולכן באתרי התיירות לא פוגשים הרבה ישראלים.

יואב רותם: את צודקת, במרכז תל אביב במסעדות, כנראה שפוגשים יותר.

גלעד קריב: זה אחד החששות מפני תיירות בודדים.

גלעד קריב: אבל אני אומר עוד פעם, בעניין הזה אני לא רואה הבדל בין ארבעה שמלווים על ידי מדריך שנושא בכל החובות לבין עשרה.

גלעד קריב: להיפך, אני חושב שבקבוצות קטנות יש פתרונות שיותר מתכתבים עם הדרישות מאשר בקבוצות גדולות.

גלעד קריב: פרופ' חגי לוין, יו"ר איגוד רופאי הציבור בהסתדרות הרפואית.

גלעד קריב: אני מבקש ממך רק התייחסות לעניין מתווה התיירות, נחזור אליך עוד מעט בעניין התו הירוק הכללי.

חגי לוין: תודה רבה.

חגי לוין: קודם כל, אני רוצה לתמוך בד"ר שלמון ובחברינו במשרד הבריאות.

חגי לוין: הכי קל זה לסגור הכול, ובכל זאת מנסים למצוא איזשהו מתווה, בוודאי מדובר פה בניהול סיכונים.

חגי לוין: אנחנו רוצים להצביע על דברים שאולי יוכלו לעזור לנהל טוב יותר את הסיכונים, אולי כדאי לדון בהם כאן בוועדה.

חגי לוין: האחד, שיהיה מאוד מאוד ברור, במקרה שבבדיקה נמצא בן אדם חיובי, מהו סדר הפעולות במצב הזה?

חגי לוין: כי זה יקרה.

חגי לוין: אז חשוב שיהיה ברור לאן מתקשרים, מה מדווחים, מי מבצע את החקירה, מה ההנחיות עם שאר הקבוצה.

חגי לוין: בסוף זה יהיה אירוע מורכב לכולם גם מבחינה בריאותית וגם מבחינה תיירותית, והוא יקרה, אז כדאי להיערך אליו מראש כדי לנהל אותו בצורה מיטבית.

חגי לוין: דבר נוסף, יש נקודת תורפה במלונות.

חגי לוין: במלונות, אין מה לעשות, ההתכנסות בחדר האוכל של קבוצות שונות – כמובן שזה נכון לא רק לגבי תיירים מחו"ל – זה משהו שחייבים לתת עליו את הדעת, ואולי לתמוך במלונות כך שהם יוכלו לעשות יותר שירות חדרים או להנגיש אוכל בחוץ, כי ספציפית זאת נקודת תורפה.

חגי לוין: חייבים לעשות תיאום ציפיות – יהיו חולים ויהיו הדבקות, אבל יש גם הדבקות מישראלים שחוזרים מחו"ל.

חגי לוין: אכן, הסוגיה שהועלתה כאן, הסוגיה של הכמות המאוד גדולה של מדינות כתומות זה משהו שצריך לחשוב עליו.

חגי לוין: אנחנו הצענו, ומשרד הבריאות הודיע בכנסת שהוא תומך בהקמת יחידה אפידמיולוגית קבועה בנתב"ג, שהיא זאת שתוכל גם לנטר וגם ליישם את הדברים.

חגי לוין: נשמח לדעת איפה זה עומד ומדוע עד היום לא הוקמה יחידה אפידמיולוגית קבועה בנתב"ג שתוכל לטייב את המענה המקצועי, כולל לכל ענף התיירות.

חגי לוין: חשוב ללוות את התוכנית הזאת בהערכה סדורה כדי שנראה כל הזמן, ואם צריך נתקן – או נקל, או נחמיר לפי מה שצריך.

חגי לוין: כמובן שהניטור של הבדיקות צריך לכלול גם ניטור מולקולרי, כי לצערנו, יכול להיות שאנחנו נראה וריאנטים חדשים.

חגי לוין: אני לא יודע איפה זה עומד, חשוב שיהיה איזשהו מטה או גוף ברור שנמצא עם השחקנים השונים, אפילו עד כדי חמ"ל, שכל מי שצריך להתייעץ ולקבל תשובות מוסמכות יודע בדיוק לאן לפנות, כי יש פה הנחיות שונות ומורכבות.

חגי לוין: אנחנו נשמח לעזור לך ולוועדה בתהליך.

חגי לוין: תודה רבה.

גלעד קריב: תודה, פרופ' לוין.

גלעד קריב: ברכות על המינוי ליושב-ראש האיגוד.

גלעד קריב: אנחנו נשמע עכשיו את ד"ר שלמון בהתייחסות שלו לנושא מתווה התיירות, ונעבור לנושא השני.

גלעד קריב: אחרי תשובותיו גם נסכם לגבי העניין הזה.

שלמון: תודה רבה.

שלמון: אני אנסה לגעת בדברים העיקריים.

שלמון: אני אפתח את דבריי ושוב אמחה כעובד ציבור על חלק מאמירותיו של דני אמיר.

שלמון: אנחנו לא מחפשים לסגור, וכל מי שמבין את הרציונל מה היה באוגוסט ומה יש עכשיו מבין, וברור שכשהיה פה גל עלייה עם הגבלות גדולות על הציבור, אז גם נושא התיירות נכנס.

שלמון: ברור שכשהמצב משתפר פה, אנחנו כן רוצים לפתוח לתיירות, אבל אנחנו בעין מאוד חרדה כלפי מדינות שבהן יש עלייה משמעותית ביותר בתחלואה.

שלמון: כמה עניינים.

שלמון: קודם כל, אני רוצה להסיר שגגה בפני הוועדה.

שלמון: אנחנו בהחלט התייחסנו לעניין השבוע שאחרי והגדרנו בנוהל באופן ברור שתייר לאחר שבעה ימי בידוד ובדיקת PCR יוכל לעבור לסטטוס של תייר שאינו בעל תו ירוק, מה שאומר שמרבית ההגבלות יורדות.

שלמון: נשארת כמובן הדרישה לבצע בדיקה מהירה לפני כניסה לאתרים שדורשים תו ירוק.

שלמון: כך שבהחלט התייחסנו והשווינו את תנאי התייר לתנאי הישראלי שסיים את הביקור.

יואב רותם: אבל השאלה אם הוא צריך להישאר בקפסולה.

שלמון: לגבי המספר – למה חמישה ולא שניים.

שלמון: גם חמישה היה מספר שנוצר כעבודת מטה מורכבת עם משרד התיירות והבנה שבסך הכול אותו סגמנט פרמיום שדיברתם עליו כשהסתכלנו על 2019-2018 הוא זניח ביחס המספרי, הוא זניח, מדובר על בודדים.

שלמון: אנחנו מבינים את הפוטנציאל המשמעותי ל-abuse.

שלמון: לא כולם אנשים שבאים עם מדריך רק כדי לטייל.

שלמון: אנחנו בעיקר מבינים שכמעט בלתי אפשרי לייצר קפסולה – לא במלון, לא במסעדה ולא בשום מקום אחר כשמדובר בשני אנשים.

שלמון: שני אנשים הם אנשים שמתערבבים בציבור כרגיל.

שלמון: הנושא הזה עלה לוועדת שרים, עלה לדיון עם ראש הממשלה, עלה לממשלה, ובסופו של דבר סוכם כך.

שלמון: אפשר בעתיד לפתוח ולדון בו שוב, אבל כרגע זאת הסגירה.

שלמון: לגבי מחלימים וילדים – שוב, המתווה, בכלל מתווה התיירות, לא מכניס ילדים לא מחוסנים לישראל.

שלמון: לא במתווה הכללי לבודדים ולא במתווה הזה, מסיבות ברורות.

שלמון: אדם שלא מחוסן בכלל מכל סיבה שהיא כרגע לא נכנס לפה אלא בנסיבות של ועדת חריגים.

שלמון: אני מאוד מקווה שהעולם וגם אנחנו נשכיל לחסן ילדים בתקופה הקרובה כך שהבעיה הזאת תצטמצם.

שלמון: לגבי מה שנטען לגבי תעודות מחלים וזיופים – אנחנו נתקלנו במאות זיופים לאורך השנה האחרונה אבל זו לא הנקודה.

שלמון: הנקודה היא שבמדינה כמו ארצות הברית אין דבר כזה שנכנס עם תעודת החלמה.

שלמון: ועוד הרשויות האמריקאיות הגדילו ועשו ומיום שני האחרון הם בכלל לא מאפשרים לזרים להיכנס לארצות הברית אלא אם הם מוכיחים שהם קיבלו שני חיסונים, ומתעלמים לגמרי מסוגית ההחלמה.

שלמון: זה יוצר לי בעיה, יש לי דיפלומט שצריך להיכנס לארצות הברית, הוא חלה ולאחר מכן קיבל חיסון אחד, והאמריקאים מסרבים להכניס אותו.

שלמון: כך שהדבר הזה הוא פרקטיקה ברוב העולם.

שלמון: רוב העולם שדורש כניסה למחוסנים לא מכיר במחלימים.

שלמון: אנחנו כן פתחנו למחלימים, ופתחנו לכל המחלימים שמחזיקים תעודה דיגיטלית אירופאית.

שלמון: מי שמכיר את הפרויקט הירוק ממגוון מדינות האיחוד האירופי – הצטרפו עוד כעשר מדינות נוספות לעסק הזה, כך שיש היום דרך מלא מעט מדינות מרכזיות להגיע כמחלימים.

שלמון: לצערנו, פתק מהרופא, כמו שמקובל בארצות הברית, זה דבר שאנחנו לא יכולים לקבל.

שלמון: לגבי האמירות של המדינות הכתומות – זה לא משתנה בכל יום, ואני לא צבעי, ואני לא עובד בבניין או בצביעה, והוועדה, שהיא ועדה בין-משרדית, מתכנסת פעם בשבוע כדי לבדוק מה קורה בעולם, אבל משנה את ההחלטות פעם בשבועיים עם שבוע גרייס.

שלמון: אין מה לעשות, העולם הוא דינמי.

שלמון: שאלתם למה יותר מ-40 הן צהובות ועוד 178 מדינות כתומות – ליבי על המדינות, אבל לא נראה לי שממאלי, טוגו או קונגו כרגע יש תוכניות להביא קבוצות תיירים שלא מחוסנים באופן מלא.

שלמון: לא נראה לי גם שמשם תגיע הפרנסה הגדולה.

שלמון: רוב המדינות שמהן מגיעה הפרנסה הגדולה הן צהובות.

שלמון: מה שחריג ברמה הזאת היא רוסיה, שהיא מדינה כתומה ובהחלט ברור לנו שיש משם תיירות.

שלמון: בריטניה, שהיא מדינה כתומה.

שלמון: אבל שאר המדינות המרכזיות של העולם המערבי הן צהובות.

שלמון: לגבי אמירותיו של פרופ' לוין ידידי, א', אני מודה לו על הפרגון ועל הרצון לעזור ולהיות חלק מהעניין.

שלמון: אנחנו מודעים לסוגית חדר האוכל וחושבים איך לחדד אותה עוד בכל העניינים האלה.

שלמון: אנחנו כמובן לא מבצעים בדיקה מולקולרית לכל מי שנמצא חיובי.

שלמון: פרופ' לוין ציין את החשיבות הקריטית בטיפול בחיוביים שיימצאו בקבוצות האלה.

שלמון: בנוהל יש התייחסות מאוד מפורטת – אדם חיובי בקבוצה הולך למלונית קורונה, הוא לא נשאר לבידוד במלון שהוא מלון תו ירוק.

שלמון: גם לגבי חברי הקבוצה השליליים, שנוצרת חובת בידוד מגע לגביהם יצרנו מצד אחד גמישות, אבל מצד שני, אמירה נחרצת שהקבוצה צריכה להראות שיש להם את תנאי הבידוד הראויים לפי החוק, שאם לא כן, האנשים יצטרכו להתפנות למלונית מבודדים.

שלמון: אבל בכל זאת אפשרנו למארגני הקבוצות גם אופציות אחרות במידה והם יכולים להתארגן.

שלמון: לגבי מטה או יחידה בשדות התעופה – זה נושא רחב שלא פעם ולא פעמיים דנו בו.

שלמון: אני כן אומר שבהנחיית הממשלה, משרד הבריאות ביחד עם גופים נוספים מקים מטה שיהיה סוג של מכ"ם בינלאומי כדי לייצר במהירות רבה מידע נדרש לגבי וריאנטים בכל מקום בעולם.

שלמון: כפי שגם פורסם בתקשורת, אנחנו, בין השאר, הולכים לתרגל את זה היום ברמה הלאומית.

שלמון: עד כאן, ותודה רבה לכולם.

גלעד קריב: ד"ר שלמון, תודה.

גלעד קריב: נתראה, אני מניח, עוד מעט.

גלעד קריב: חברים, ברשותכם, אני רוצה לסכם את הנושא הזה.

אוסאמה סעדי: אפשר, אדוני היושב-ראש?

גלעד קריב: כן, בבקשה, ואז אנחנו עוברים לנושא הבא.

אוסאמה סעדי: תודה, אדוני היושב-ראש, חבריי, אנחנו מבינים את כל הסיכונים בעניין הזה, בהחלט.

אוסאמה סעדי: כפי שאמר פרופ' לוין, צריך לנהל פה את הסיכונים.

אוסאמה סעדי: מצד אחד אנחנו רוצים להבטיח את הבריאות ואת שלומם של האזרחים, ומצד שני, אנחנו מעוניינים בתיירות וכמה שאפשר תיירים, זה עוזר לכלכלה ולכל הענפים של התיירות, בין אם אלו בתי מלון, בין אם אלו מסעדות, בין אם אלו מורי דרך, סוכנים, כל מי שקשור לענף התיירות.

אוסאמה סעדי: ולכן אני מסכים שצריך לנהל פה את הסיכונים, אבל אני רואה ואני שומע – ואני לא מומחה גדול בעניין הזה – שהמתווה הזה לא יעזור בהצלת ענף התיירות.

אוסאמה סעדי: אני חוזר ואומר ומדגיש את מה שאמרתי כל הזמן: אני מבין את האילוצים ואת הסיכונים, אבל אם זה המתווה וזה מה שיש, צריך לחשוב לפצות את כל הענף הזה, סיוע.

אוסאמה סעדי: לא יכול להיות, כבר עברנו – ואני מקווה שאנחנו יוצאים מהגל הרביעי – בלי סגרים, אבל כל העסקים האלה לא קיבלו שקל אחד פיצוי וסיוע.

אוסאמה סעדי: זה חמור מאוד.

אוסאמה סעדי: אני גם שואל, אדוני היושב-ראש - - -

גלעד קריב: העסקים האלה, רבים מהעסקים בתחום התיירות קיבלו סיוע מאוד מאוד משמעותי מהממשלה – גם מהממשלה הקודמת, וגם עכשיו.

גלעד קריב: אני רוצה לתקן.

גלעד קריב: יש עדיין מענקים שמגיעים למלונות שהם מכוח תוכניות הסיוע הקודמות שמשתחררים עכשיו.

גלעד קריב: אני אחרי שיחה עם יו"ר התאחדות בתי המלון.

גלעד קריב: אתה צודק, חבר הכנסת סעדי, שכרגע אין תוכנית סיוע לרגע זה בהינתן - - -

אוסאמה סעדי: לכל הענף, לא רק מלונות.

אוסאמה סעדי: אני מדבר על סוכני נסיעות, על מורי דרך, על אוטובוסים, הסעות, כל הדברים האלה.

גלעד קריב: כן, כן, כן.

גלעד קריב: אני כבר אמרתי, אנחנו נעלה את הסוגיה הזאת בתיאום עם יו"ר ועדת הכלכלה, חברנו, חבר הכנסת ביטון.

אוסאמה סעדי: צריך לקיים דיון על העניין הזה.

גלעד קריב: אנחנו מתכוונים להציף את העניין.

גלעד קריב: תודה, חבר הכנסת סעדי.

גלעד קריב: אני רוצה לסכם את הדיון.

גלעד קריב: אני כבר אומר מראש שאנחנו נקרא את התקנות ביחד, וכשנקרא את התקנות, נבקש מהיועצות המשפטיות התייחסות ספציפית להוראות בתקנות.

גלעד קריב: אני רוצה לסכם, ברשותכם חבריי, ולעבור לנושא הבא.

גלעד קריב: אני כבר אומר, אני אעביר את שרביט הובלת הישיבה בעוד זמן לא רב לחברי, חבר הכנסת דוידסון, והישיבה תימשך עד שנמצה את כל הנושאים.

גלעד קריב: לגבי עניין התיירות, אני אציע לחבריי היום לסמוך את ידם על התקנות שמובאות אלינו כי הן ראשית מעשה, ואחרי תקופה ארוכה מאוד שלא היה מתווה.

גלעד קריב: יש פה התחלה.

גלעד קריב: אבל אני כבר אמרתי בראשית הדיון שהוועדה הזו, בתיאום עם ועדת הכלכלה, ביחד עם ועדת הכלכלה, אנחנו נלווה את המתווה הזה, ובטווחי זמן הרבה יותר קצרים בציפייה שלנו להתאמת המתווה מאשר מה שקרה ביחס לתו הירוק הכללי.

גלעד קריב: עלו פה כמה נקודות שאני רוצה להזכיר אותן לפרוטוקול, כי אני חושב שבשבועיים הקרובים צריך לעסוק בהן, ואני מתכוון להציף את זה מעבר לדיון אל מול גורמי הממשלה.

גלעד קריב: הסוגיה של חמישה תיירים או קבוצות קטנות ביותר היא סוגיה מהותית בעינינו.

גלעד קריב: אני אומר את זה מהיכרותי האישית מהתיירות היהודית שמגיעה לישראל.

גלעד קריב: אני חושב שבהחלט אפשר לשקול את הפעלת המתווה גם על זוגות וגם על משפחות קטנות ברגע שהן מלוות על ידי אדם שלוקח את האחריות ומוטלת עליו האחריות.

גלעד קריב: אני לא מקבל את האמירה שנאמרה כאן שבהגדרה שלושה אנשים מתערבבים בקהל יותר משבעה אנשים.

גלעד קריב: בעיניי זו תשובה לא מספקת.

גלעד קריב: אני אומר לא כתנאי להפעלת המתווה כרגע, אבל בהחלט לבחינה בשבועיים הקרובים.

גלעד קריב: לגבי סוגית המדינות הכתומות והצהובות, אני מבין את הצורך האפידמיולוגי.

גלעד קריב: גם כאן אני חושב שבהינתן בדיקות ומשטר קפדני של בדיקות, בשלב הבא כדאי לשקול אם אפשר גם לבצע הבחנה בתוך המדינות הכתומות.

גלעד קריב: לא דינה של מדינה כתומה שאין בה בכלל התחסנות של האוכלוסייה כדינה של מדינה כתומה שיש בה היקפי התחסנות גדולים.

גלעד קריב: אז אנחנו נעלה גם את השאלה הזו.

גלעד קריב: העניין של מה קורה אחרי שבוע של שהות התייר כאן בקפסולה, עבר שתי בדיקות PCR, למה דינו שונה מדין אזרח שיצא מבידוד.

גלעד קריב: זו גם שאלה שאנחנו נבקש - - -

זאב בנימין בגין: אני הבנתי מד"ר שלמון שאין הבדל.

גלעד קריב: יש הבדל, מכיוון שגם בשבוע השני אחרי שתי בדיקות PCR, התייר נמצא בתוך קפסולה.

גלעד קריב: יכול להיות שזה יסייע מאוד למתווה אם הם יודעים שבשבוע אחד יש יותר הגבלות, אבל בשבוע השני – ואם אין הצדקה אפידמיולוגית, למה לא לעשות את זה?

גלעד קריב: אני מתכוון לעקוב אחרי מספר המשתמשים במתווה הזה.

גלעד קריב: אם נראה שהמתווה הזה מביא לפה 500 תיירים, כשהמדינה מוכנה לקחת סיכון של עד 2,000 תיירים, אז לא הועלנו במתווה הנוכחי.

גלעד קריב: צריך לראות איך אנחנו מגיעים למיצוי מלא של המתווה הזה עד 2,000 תיירים.

גלעד קריב: אני מתכוון לבוא בדין ודברים עם ועדת הכלכלה ועם משרד האוצר לגבי שאלת הסיוע הממוקד, ויש הרבה דרכים של סיוע, זה לאו דווקא קחו צ'ק מהמדינה.

גלעד קריב: אבל איזושהי תוכנית סיוע לענף.

גלעד קריב: אני אומר לחברותיי המשפטניות כאן, ככל שהמתווה הזה יתמשך, שאלת ההבחנה בין האזרח הישראלי לבין התייר הנכנס – עכשיו לרעת האזרח הישראלי – תצטרך להיבחן יותר בכובד ראש.

גלעד קריב: לעניין הזה אני מציף את השאלה האם זה הגיוני שיש אותה מדיניות בידוד לאדם שלא התחסן כלל ולאדם שהתחסן בשני חיסונים, או אדם שהוא מחלים בסטנדרטים הישראליים, ועברו כבר 180 יום, כשעל פי הנתונים שלכם יש הבדלים בסיכון האפידמיולוגי הנשקף משתי הקבוצות האלה.

גלעד קריב: אנחנו לא נקבל תשובה היום, אבל אנחנו נדבר על זה בשבועיים הקרובים.

גלעד קריב: אני, ברשותכם, רוצה לעבור לנושא השני, והוא עניין הכניסה לישראל של אנשים שהם אינם תיירים, אבלך הם בעלי זיקה לישראל.

גלעד קריב: וכאן אני רוצה לפתוח בשאלה למשפטניות, לנציגת משרד המשפטים ולנציגות משרד הבריאות.

גלעד קריב: אני רוצה להבין מדוע בכלל הנושא הזה לא מוסדר בהתאם לחוק הקורונה.

גלעד קריב: אני קורא את סעיף 7א בחוק הקורונה.

גלעד קריב: יש כאן הסדר ספציפי להטלת מגבלות על כניסה של אנשים למדינת ישראל על רקע מצב הקורונה.

גלעד קריב: המחוקק קבע כאן הסדר פרטני שקובע שיקולים, שקובע מנגנונים, שקובע ועדת חריגים.

גלעד קריב: ובתוך הקביעה הזו המחוקק עמד על זה שהגבלה על כניסות של אנשים לישראל – לא אזרחים, אנשים, בני אדם, לישראל – על רקע נושא הקורונה זה דבר שצריך להתקין בו תקנות.

גלעד קריב: נכון שזה כתוב בלשון רשות, אבל ברור שאם הממשלה רוצה להגביל כניסה של אדם לישראל על רקע הקורונה, תתקין תקנות, תקים ועדת חריגים, תפעל על פי הקריטריונים.

גלעד קריב: אני רוצה להבין מדוע מבחינה משפטית – על בסיס איזה עיקרון משפטי הממשלה מפעילה את העניין הזה על בסיס חוק הכניסה לישראל, כך שאין בנושא הזה תקנות, רק נהלים.

גלעד קריב: אין פיקוח פרלמנטרי ואישור של ועדות, ואני כרגע גם לא יודע אם ועדת החריגים בעניין הזה פועלת מכוח החוק, אם היא בפרמטרים של החוק.

גלעד קריב: מה ההצדקה המשפטית להתחמקות מחוק הקורונה בנושא הזה כשיש סעיף מפורש של חוק הקורונה?

דוברת: כבוד היושב-ראש, יש את סעיף 45(ד), שקובע ש"אין בהוראות לפי חוק זה כדי לגרוע מסמכויות הנתונות לפי חוק הכניסה לישראל, ובלבד שהוראות שיינתנו מכוח הסמכויות כאמור לא יסתרו את ההוראות לפי חוק זה".

דוברת: כלומר, יש אפשרות להמשיך לקבוע הוראות מכוח חוק הכניסה לישראל, ולכן אין מניעה משפטית לעשות שימוש בחוק הכניסה לישראל.

גלעד קריב: אם המחוקק משחית מילותיו לריק, מדוע נכתב סעיף 7 – אני מפרש את כפל הסעיפים הזה כאמירה ברורה שאי אפשר לומר שכל עוד אנחנו בהכרזת מצב חירום מכוח החוק, כל סוגית הכניסה לישראל מוסדרת בחוק הזה ולא בחוק הכניסה לישראל.

גלעד קריב: הטענה הזו הייתה יכולה להישמע.

גלעד קריב: על פי העיקרון שחוק מאוחר גובר על חוק קודם, וחוק ספציפי גובר על חוק כללי, אלמלא היה הסעיף שאת הזכרת, היה אפשר להבין שחוק הכניסה לישראל מת כל עוד יש לנו מצב קורונה.

גלעד קריב: לכן דומני שהסעיף הזה נמצא.

גלעד קריב: אבל כאשר אנחנו עוסקים בהגבלות על כניסה לישראל לא מחמת מדיניות ההגירה ולא במסגרת המדיניות של מדינת ישראל להכניס מהגרי עבודה, ולא בבקשות על בסיס הומניטרי – אנחנו עוסקים בסוגית קורונה מובהקת – מה פשר המעקף הזה?

גלעד קריב: למה כשהמחוקק אומר צריך תקנות, צריך להגיע לוועדת כנסת – איך יכול להיות שהנושאים האלה לא מוסדרים בדרך המלך, והאם מה שאתם אומרים לנו, שבמסגרת תיקון חוק הקורונה נעמוד כאן בוועדה לשינוי ההסדר בעניין?

טל פוקס: אני אשמח להתייחס.

טל פוקס: טל פוקס, עורכת דין במשרד הבריאות.

טל פוקס: קצת רקע על איך בא סעיף 7(א), שמאפשר להטיל הגבלות על כניסה לישראל לחוק הסמכויות.

טל פוקס: כשנכתב החוק בהתחלה לא הייתה בו התייחסות בכלל לנושא של כניסה לישראל.

טל פוקס: ההנחה של החוק הייתה שהנושא של כניסה לישראל ימשיך להיות מוסדר דרך חוק הכניסה לישראל, ולא צריך את חוק הסמכויות כאן.

טל פוקס: רשות האוכלוסין אכן עשתה את זה תקופה מאוד ארוכה – הגבילה, התירה במקרים מסוימים לזרים להיכנס לישראל.

טל פוקס: בתקופה מסוימת הייתה עלייה מאוד גדולה בתחלואה והיה חשש מאוד גדול מכניסה של וריאנטים מחו"ל.

טל פוקס: הייתה תקופה שבה התבקשה סמכות להגביל כניסה של ישראלים לישראל.

טל פוקס: נשים בצד את השאלה אם זה היה רעיון טוב או לא, אבל זו הסמכות שהתבקשה, להגביל כניסה של ישראלים לישראל.

טל פוקס: זאת סמכות שלרשות האוכלוסין וההגירה אין אותה ברגיל.

טל פוקס: זה משהו שחוק הסמכויות הוא זה שאפשר בכלל את הסמכות הזאת.

טל פוקס: לכן תיקון חקיקה 7(א) נוסף במסגרת תיקון חקיקה שנועד למטרה הזאת.

טל פוקס: כשהוא נכתב, הוא נכתב בצורה שמתייחסת גם לזרים, ולא דיבר רק על ישראלים, הרבה מתוך מחשבה שיש תקנות שמגבילות כניסה לישראל לישראלים, לא נכון שחס וחלילה, תיווצר הקלה לכניסה של זרים לעומת ישראלים, וגם כדי להתייחס ליציאה של זרים, שכמובן נכתב אפילו במפורש - - -

גלעד קריב: יציאה זה בסדר גמור.

טל פוקס: אבל אני אומרת שיהיה כתוב בחוק במפורש שיציאה של זרים היא תמיד מותרת כי אנחנו לא יכולים להחזיק פה אנשים שהם לא אזרחים שלנו בניגוד לרצונם.

טל פוקס: זה קצת על ההיסטוריה של הסעיף הזה בחוק שמאפשר הגבלה.

גלעד קריב: עוד פעם, בסדר, אני מבין את ההיסטוריה, אבל מרגע שתוקן החוק ויש אבולוציה בחקיקה, היא הנותנת.

גלעד קריב: תראי מה המצב שנוצר – הפעלנו פה מכוח החוק ועדת חריגים מאוד קפדנית, מאוד מסודרת לעניין יציאה מישראל למדינות זרות.

גלעד קריב: אנחנו נמצאים כבר 18, אם לא 20 חודשים במציאות שבה – צריך להבין, זה מהלך שמשפיע גם על מצבת הזכויות של אזרחים ישראלים.

גלעד קריב: כשאזרח ישראל חוגג שמחה ומגבילים את היכולת שלו להזמין בני משפחה, אז זו לא פגיעה בליבת זכויות.

גלעד קריב: זו לא פגיעה דרמטית, אבל זו פגיעה.

גלעד קריב: זו פגיעה.

גלעד קריב: אני באמת שואל, במצב כזה שבו אנחנו מתאמצים לבנות פה תורה של התמודדות עם מצב החירום הזה, מה ההיגיון שתחום שלם שבסופו של דבר משפיע גם על זכויותיהם של אזרחים ישראלים – הרי יש לנו בעיה מאוד גדולה כרגע עם כניסה של קרובי משפחה של ישראלים.

גלעד קריב: אנחנו שומעים מבוקר עד ערב בכניסה של בני זוג זרים של ישראלים שהם עדיין לא אזרחים ישראלים וגם לא תושבים ישראלים כי הישראלי התחתן בחו"ל והם לא חיו פה כבר כמה שנים, אבל כבר שנתיים בת הזוג שלו לא יכולה להגיע לארץ.

גלעד קריב: האם לא הגיע הזמן שנסדיר גם את הנושא הזה ונייצר הבחנה בין המנגנונים החוקיים שמטפלים בכל סוגית הכניסה לישראל של אנשים שהם לא אזרחים, לבין דברים שנעשים על רקע הקורונה?

גלעד קריב: אני רוצה לומר עוד פעם, לא נקבע כרגע מסמרות, זו גם שאלה של מדיניות.

גלעד קריב: אני מאותת לכם שהמצב הנוכחי, שאין פיקוח פרלמנטרי על כל ההיבט הזה – ואין פיקוח פרלמנטרי על ההיבט הזה – הוא לא מצב שאפשר לחיות אתו לאורך זמן.

גלעד קריב: לא מפליא אותי שלמרות הבקשות המפורשות שלנו כבר כמה פעמים, אין לפנינו את הנתונים, את הנהלים בנושא הזה.

גלעד קריב: הם לא נשלחו לוועדה.

גלעד קריב: בדיוני המעקב שעשינו כאן על ועדת החריגים, בכל פעם שביקשנו לעבור מוועדת החריגים שמאשרת את היציאה לוועדת החריגים שמאשרת את הכניסה, שלחו אותנו – כמו ב"זהו זה": זה פופטיץ, זה שם.

גלעד קריב: אי אפשר לקבל תמונה מלאה.

גלעד קריב: דעתי לא נוחה מהעניין.

גלעד קריב: אני מאותת לכן, המשפטניות, עמיתותיי הנכבדות, ודרככן גם למשרדים שאתן מייצגות – המצב הזה הוא לא תקין.

גלעד קריב: אני לא יודע את עמדות הממשלה – יש פה את שרת הפנים, אני לא קובע מסמרות לגבי מה צריך להיות.

גלעד קריב: במסגרת התיקון של חוק הקורונה, השאלה הזאת תיבחן לעומק, נראה מה עמדת הממשלה, אבל בלי קשר לעניין, אני היום – ותעבירו את המסר.

גלעד קריב: מכיוון שאין ועדה שמטפלת כרגע בעניין, אני אדבר עם חברי, חבר הכנסת ווליד טאהא, שהוא יו"ר ועדת הפנים שאחראי על חוק הכניסה לישראל.

גלעד קריב: אם כי אני אומר עוד פעם, אני לא מאושר מההבחנה הזאת.

גלעד קריב: בעיניי יש פה סוגיה כוללת, נראה אתו איך הוא רואה את זה.

גלעד קריב: אחת מהוועדות שלנו תתחיל לעשות מעקב אחרי כל הסיפור הזה של הכניסה לישראל, אני אומר את זה לחבריי כאן.

גלעד קריב: אנחנו היום בדיון נשמע את ההתייחסות של נציגי החברה האזרחית שהגיעו לכאן בנושא הזה רק כדי להציף אותו, זה לא נוגע לתקנות הספציפיות.

גלעד קריב: אני כבר אומר לכם מראש, יהיה דיון יותר רציני בעניין הזה אחרי השיחה עם יושב-ראש ועדת הפנים, נחליט איפה זה קורה, אבל יהיה דיון רציני בנושא הזה.

גלעד קריב: אם ועדת העלייה והקליטה הייתה מתפקדת והייתה אופוזיציה שהייתה מתחילה להתניע את הוועדות שנמצאות אצלם, אז אולי זה היה מתאים גם לוועדת העלייה והקליטה, אבל כרגע זה מה שיש לפנינו.

גלעד קריב: אחת משתי הוועדות תקיים בימים הקרובים דיון יותר רציני בנושא הזה, ואנחנו נבקש את התשובות.

גלעד קריב: אני מבקש מנציגת משרד המשפטים – כי זה לא עניינו של משרד הבריאות – לקבל היום את הנהלים שביקשנו מהממשלה כבר כמה פעמים, כולל השבוע.

גלעד קריב: אני רוצה לקבל את הנוהל שעל פיו מתנהל כל נושא הכניסה של אנשים שהם לא אזרחים ותושבים אבל יש להם זיקה לאזרחי ישראל.

גלעד קריב: לקבל את הנוהל הזה, שהוא יונח על שולחן הוועדה, ולקבל הסבר על איך עובדת ועדת החריגים בנושא הזה.

גלעד קריב: ביקשתי את זה לפני שלושה ימים מהממשלה וטרם קיבלתי.

גלעד קריב: בבקשה גברתי.

אפרת חקאק: רציתי להזכיר שיש כאן קשר מהותי גם עם התקנות שהוועדה מתבקשת לאשר היום.

אפרת חקאק: בתקנות שלנו יש התייחסות לנוהל הספציפי של תיירים לא מחוסנים.

אפרת חקאק: הוועדה מתבקשת לאשר משהו כאשר הבסיס יכול להשתנות בלי שיעבור ואישרו אותו.

גלעד קריב: אני חייב לומר שעל זה לא חשבתי.

גלעד קריב: זאת אומרת, יש היום קבוצה של יהודים עם זיקה לאזרחים במדינת ישראל, אז אם זו קבוצה של יותר מחמישה, הם יכולים לנצל עכשיו את מתווה התיירים.

גלעד קריב: הם רק לא יכולים להיכנס לחתונה של בת הדודה.

גלעד קריב: לטייל ברחבי הארץ - - -

אפרת חקאק: אבל לבקר אותי הם לא יכולים.

גלעד קריב: בדיוק.

גלעד קריב: להיכנס לקניון הם יכולים, עם 300 אנשים, אבל לחתונה של בת הדודה הם לא יכולים.

סימון דוידסון: אפשר לעשות סידור שהם ילכו לסיור בכותל - - -

גלעד קריב: ואז הבת מצווה במקרה תקרה שם.

סימון דוידסון: אבל הם לא יתקרבו, הם יהיו רחוקים.

גלעד קריב: אני חייב לומר, זה תמיד טוב להיות ציני כי זה מכניס קצת הומור, אבל שלא ישתמע מהציניות שאנחנו מקלים ראש בעבודתם הקשה של עובדי משרדי הממשלה.

גלעד קריב: ציניות זה רק כדי שיהיה קצת מעניין בישיבה.

גלעד קריב: אנחנו תמיד יוצאים מנקודת הנחה שהמאמץ הוא לבלום תחלואה ולאפשר שגרת חיים, בטח בממשלה הזו.

גלעד קריב: אבל הדינמיקה היא שבדיוק זה התפקיד של ועדות הכנסת, אני כל הזמן מזכיר את זה – ראינו את זה עם התו הירוק.

גלעד קריב: בסופו של דבר, ההיתר לעלות מ-400 באירועים ל-600 איש באירועים הגיעה כבקשה של המלונות לוועדה, והוועדה בדיאלוג שלה עם הממשלה הכניסה את זה עכשיו לתו הירוק בשיחות המקדימות.

גלעד קריב: אז יש תפקיד לדיאלוג הזה, הדברים לא נאמרים בציניות אלא מתוך רצון לעבוד ביחד על דיוק המתווה.

אפרת חקאק: ואני גם אזכיר שלפעמים הכנסת יכולה לבקש דווקא ההיפך ולשים את נקודת האיזון בנקודה אחרת כדי לשמור יותר על הבריאות.

גלעד קריב: זה מחייב הסבר וגם אמירה לפרוטוקול, ואז אני אצא לדרכי, שגם קשורה לענייני הקורונה וחבר הכנסת דוידסון ינהל את הדיון.

גלעד קריב: אני כבר אומר, מיד אחרי שנשמע את ההתייחסות שלכם והתייחסות של הממשלה, נעבור לדיון בתקנות התו הירוק, נשמע מה משרד הבריאות עם הגבלת התו הירוק.

גלעד קריב: אנחנו נמשיך לעסוק בנושא הזה ביחד עם הוועדות הרלוונטיות, בימים הקרובים נמשיך את העיסוק.

גלעד קריב: מה שאמרה היועצת המשפטית הוא חשוב מאוד והוא חוזר למתווה התיירות, סליחה שלא זכרנו להעלות את זה.

גלעד קריב: זה נוגע לכן, חברותיי המשפטניות.

גלעד קריב: ישנה עמדה כרגע, כנראה של משרד המשפטים, שבכל מקום שבו הולכים לכיוון של מה שהממשלה רואה כהקלה, הדבר לא צריך לעבור דרך ועדה של הכנסת.

אפרת חקאק: לא בתקנות שלנו.

גלעד קריב: לא בתקנות שלנו, אבל זה כן רלוונטי למתווה התיירות כי אני מבין שהממשלה לא מביאה את השינוי בצו בידוד בית לאישור ועדת העבודה והרווחה, למרות שבמתווה הזה מוכנסים שינויים בצו.

גלעד קריב: ואני מתקשה להבין את הפרשנות הזאת.

גלעד קריב: התפקיד של ועדות הכנסת בביקורת הפרלמנטרית היא לא רק להקל.

גלעד קריב: התפקיד שלנו הוא לבצע פיקוח פרלמנטרי.

גלעד קריב: פיקוח פרלמנטרי יכול לעבוד גם לכיוון השני.

גלעד קריב: חבר הכנסת דוידסון הזכיר שהוועדה הזו מוטרדת מאוד כבר חודשים מעוצמת הפיקוח בנתב"ג.

גלעד קריב: בינתיים עוד לא הצלחנו לפתור את המציאות המוזרה הזאת שאנשים שחייבים בבידוד חוזרים בתחבורה הציבורית הביתה.

גלעד קריב: כל ניסיונותינו לטפל בעניין לא צלחו, למרות שבתקנות כתוב א', והמצב הוא ב'.

גלעד קריב: אבל אנחנו פה לא רק לשכת ההקלות, אנחנו פה גוף שעושה פיקוח פרלמנטרי.

גלעד קריב: בגדול, אנחנו לא מצליחים להבין את התיאוריה הזאת שכשאתם משנים את התקנות לכיוון של מה שאתם חושבים שהוא קול, אז זה לא עובר דרך הוועדות.

גלעד קריב: וגם כאן לא ברור לי, ד"ר פישמן, על מה נסמכת הגישה המשפטית הזאת.

גלעד קריב: מכוח מה תקנות או צווים שצריכים לעבור אישור של ועדות כנסת לא מובאים לוועדות הכנסת במקום שישנה הקלה?

גלעד קריב: במה זה נתמך מבחינה משפטית, הגישה הזאת?

גלעד קריב: אני אשמח להתייחסות בהמשך לנושא, אבל קחו את זה בחשבון.

גלעד קריב: הוועדה פה לפחות לא תקבל מצב שאתם משנים משהו בתקנות בלי אישור שלנו, גם אם זה הולך לכיוון של קול.

גלעד קריב: די לנו בזה שמשרד הבריאות מפרסם ברשתות החברתיות על הקלות כאילו הן דבר עשוי כשהם יודעים שהדבר עוד צריך לעבור אישור והצבעה בוועדת החוקה.

גלעד קריב: זאת הערת צד.

גלעד קריב: מן הראוי כשכאתם יודעים שמשהו צריך לבוא לאישורנו, אל תפרסמו ביום שלישי בערב הנה ההקלות שהחלטתם.

גלעד קריב: תאמרו אלה ההקלות שמשרד הבריאות מתכנן, הן תגענה לאישור בכנסת ישראל.

גלעד קריב: לא צריך לתת קרדיט תמיד דווקא לוועדת חוקה, בכנסת ישראל, זו דרך הדברים.

גלעד קריב: מי שידברו כרגע – חבר הכנסת לשעבר, חברנו, הרב דב ליפמן.

גלעד קריב: לאחר מכן, אשי אלטשול מארגון "יד לעולים", שנמצא אתנו.

גלעד קריב: מיכל עדיין אתנו?

גלעד קריב: אם חברת הכנסת לשעבר מיכל וונש קוטלר אתנו, אז ברשותך, אשר יקר, ידבר ראשית חבר הכנסת לשעבר דב ליפמן, נשמע את חברת הכנסת לשעבר מיכל וונש קוטלר בזום ואז נשמע אותך, ורונן פוקסמן מארגון "נפש בנפש".

גלעד קריב: מכיוון שאני מתחייב לכם שיהיה דיון ספציפי יותר רחב, רק תתייחסו לזה.

גלעד קריב: הסיבה שאנחנו עושים את זה היום היא שזה קשור איכשהו גם במתווה התיירות.

גלעד קריב: זה מציג עוד יותר את האתגר שיש לנו, וגם מכיוון שעד היום לא התקיים שום דיון בוועדות הכנסת בנושא הזה.

גלעד קריב: תעלו את הדברים, נשמע התייחסות, אם יש התייחסות, ונקיים דיון ספציפי בסוגיה הזו.

גלעד קריב: חברי, חבר הכנסת דוידסון, אני מעביר לך את מוסרות ההנהגה של הוועדה.

גלעד קריב: אחרי זה, נציגות משרד הבריאות, אנחנו ניגש להקלות התו הירוק ונקריא את שני קבצי התקנות ביחד עם התייחסות שלכן.

גלעד קריב: דומני שהקואליציה נוכחת כאן ברוב, אז הכול בסדר.

גלעד קריב: תודה, חבר הכנסת דוידסון.

סימון דוידסון: כן, בבקשה.

דב ליפמן: תודה רבה, כבוד היושב-ראש.

דב ליפמן: אני אדבר בקצרה כי אני יודע שתהיה ועדת ספציפית על העניין הזה.

דב ליפמן: רק להבין את המצב – קיבלתי מסר הבוקר מסבתא בארצות הברית.

דב ליפמן: היא החלימה מקורונה, יש לה שתי מנות של החיסון, אבל לפני יותר מ-180 יום.

דב ליפמן: יש לה נוגדנים של 2,500, ובגלל זה הרופא שלה לא מרשה לה לקבל חיסון שלישי.

דב ליפמן: בעוד שבועיים יש לה חתונה של נכדה שהיא גידלה להיות ציונית, לעלות ארצה, שמתחתנת עם חייל בודד.

דב ליפמן: אסור לה להגיע.

דב ליפמן: אפילו לפי המתווה שיש לנו עכשיו יש רק אישור חריג להורים של מתחתנים.

דב ליפמן: לסבתא אסור להגיע.

דב ליפמן: זו דוגמה אחת מתוך מאות דוגמאות שיש לנו.

דב ליפמן: הם מוכנים לשבת בבידוד, אם רוצים לדרוש בידוד מלונית, והם ישלמו על זה.

דב ליפמן: בסדר, אנחנו כמובן זהירים מאוד לגבי בריאות הציבור.

דב ליפמן: אבל אם אנחנו חוזרים לפני שנה, לפני שהיו חיסונים בכלל, אנחנו אישרנו – וחברת הכנסת לשעבר קוטלר פה בזום – אישרנו להם להיכנס, סבים וסבתות, אחים ואחיות, לחתונות, משפחות של חיילים בודדים.

דב ליפמן: אישרנו את זה כאשר לא היו חיסונים, אז למה עכשיו אישור חריג הוא ספציפית רק להורים לחתונה?

דב ליפמן: אנחנו חייבים – חייבים – להרחיב את זה.

דב ליפמן: כמו שאמרתי, לדרוש בידוד ומה שרוצים לדרוש מבחינת בריאות הציבור, וגם משפחות של חיילים בודדים, לתת להם להיכנס, גם סבים וסבתות ולידות.

דב ליפמן: יש עכשיו אימהות שעלו ארצה, יש להן לידות, הן צריכות את התמיכה של אימא ואבא – אסור להם.

דב ליפמן: אסור להם אם הם לא במקום שיש להם את הבוסטר או אם הם באיחוד האירופי.

דב ליפמן: זה דבר ראשון, לדבר על זה בוועדה המיוחדת לזה.

דב ליפמן: חייבים למצוא פתרון.

דב ליפמן: אני חושב שכל מי שיושב בשולחן פה בכל המשרדים מסכים עם כל מה שאני אמרתי עכשיו.

דב ליפמן: אין שום סיבה לא לאשר להם להיכנס.

דב ליפמן: אני אשמח לשמוע, אם יש התייחסות מהמשרדים, אבל דרך בידוד ולתת להם להיכנס.

דב ליפמן: זה דבר ראשון.

דב ליפמן: דבר שני, אני מייסד ארגון בשם "יד לעולים", ואשר פה לצדי.

דב ליפמן: הנושא של המחלימים בכל העולם – ואני יודע שמשרד הבריאות התייחסו לזה ואמרו שבכל העולם לא נותנים למחלימים להיכנס אם זה לא עם מסמך דיגיטלי.

דב ליפמן: אני יודע שעכשיו למשל ב-15 בחודש מרשים לאנשים שקיבלו את חיסון הספוטניק להיכנס לארץ עם בדיקה סרולוגית.

קריאה: נכון.

דב ליפמן: אני יכול להגיד – אני לא רופא, אבל לפי מה שקראתי – אין אמון בחיסון הזה, אבל בגלל זה דורשים את הבדיקה הסרולוגית.

דב ליפמן: יש עשרות אלפי קרובי משפחה מדרגה ראשונה של עולים בכל העולם שסובלים המון היום – הם מחלימים אבל אין להם דרך לקבל את הבוסטר והם לא יכולים להיכנס.

דב ליפמן: הם מוכנים לעבור בדיקה סרולוגית כשהם מגיעים.

דב ליפמן: אנחנו חייבים למצוא פתרון.

דב ליפמן: יש פה נייר עמדה מאלי ביר מאיחוד הצלה, שגם מסתובב המון בארצות הברית, והוא מעלה פה את הכאב שנמצא שם.

דב ליפמן: חייבים לבדוק שוב אם יש דרך למצוא את האיזון בין בריאות הציבור בארץ, ולתת למחלימים עם בדיקה סרולוגית, עם מה שהם רוצים לדרוש להיכנס לפה כי עכשיו אנחנו אמרנו שפתחתנו את הדלתות לכל העולם להיכנס לישראל, יש תיירות עכשיו, וסגרנו את הדלתות לקרובי משפחה של עולים.

סימון דוידסון: אני רוצה להגיד לך, מר ליפמן, קודם כל, אני מזדהה עם כל מילה שאתה אומר, ואני בטוח שחבר הכנסת בגין שותף, שבסופו של דבר אנחנו רוצים מצד אחד לשמור על בריאות הציבור, אבל מצד שני, משפחה שרוצה לחגוג בר מצווה, משפחה שרוצה להגיע לברית או חתונה, או משהו שקשור למשפחה הקרובה, אנחנו צריכים למצוא את הדרך לאפשר להם לעשות את זה.

סימון דוידסון: אנחנו חייבים למצוא את הדרך הנכונה והבטוחה.

סימון דוידסון: כמו שאמר יושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת קריב, יתקיים דיון בקרוב מאוד בנושא הזה כי אנחנו מבינים את משמעות הנושא הזה, ואני אגיד לך, מהוועדה הזאת זה תמיד מתחיל בשקט, הכול נרשם, אבל בסופו של דבר, אנחנו מצליחים, שלב אחרי שלב, להבין את המשמעות של הדברים ולתקן אותם.

דב ליפמן: אז אני רוצה להודות לך ולחבר הכנסת קריב.

דב ליפמן: אני פה כאיש אחד, אבל אני מביע את קול הזעקה של עשרות אלפים בכל העולם.

דב ליפמן: אנחנו ב"יד לעולים" מקבלים פניות כל שעה בנושא הזה, וחייבים למצוא פתרונות לנושאים האלה.

דב ליפמן: בעזרת השם, נעשה את זה בוועדה המיוחדת שנקים לזה.

דב ליפמן: תודה רבה.

סימון דוידסון: תודה רבה לך.

סימון דוידסון: אנחנו עוברים לחברת הכנסת מיכל וונש.

סימון דוידסון: שלום.

מיכל וונש קוטלר: שלום-שלום.

מיכל וונש קוטלר: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, ולכל אנשי הוועדה, שאנחנו מכירים כבר היטב מכל התקופה בכנסת הקודמת.

מיכל וונש קוטלר: אני רוצה, בהמשך לדבריו של חבר הכנסת לשעבר, דב ליפמן, לומר שעבור מי שחווים את האתגרים האלה, זה לא משנה שהיו פה בחירות ועוד בחירות ועוד בחירות, ויש כנסת חדשה, ושוב דנים בוועדת החוקה בנושאים שעלו בכנסת הקודמת שוב ושוב.

מיכל וונש קוטלר: את ההרחבות שעשינו בוועדת העלייה והקליטה בכנסת הקודמת עבור חיילים בודדים, עבור בנות שירות, עבור עולים שילדו, ובסופו של דבר אפשרו למשפחות מדרגה ראשונה להיכנס ארצה, זאת הייתה רק ההתחלה, ומה שקורה היום זה שהלכנו אחורה ולא קדימה.

מיכל וונש קוטלר: מדינת ישראל, אני מזכירה לכולנו, היא גם מדינת הלאום של העם היהודי, וכמעט שנתיים המסר שעובר ברחבי העולם הוא שסבים וסבתות ואחים ואחיות והורים לחיילים בודדים אינם יכולים להיכנס ארצה.

מיכל וונש קוטלר: כפי שאמר יושב-הראש בסוף דבריו, בהמשך לדבריה של היועצת המשפטית, אנחנו גם מייצרים אפליה: עכשיו מי שיכולים להיכנס כתיירים – ואולי גם יש להם כסף, ועיני אינה צרה בענף שלם, ענף התיירות, שחשוב לטפל בו, אבל זה לא מאפשר אפילו לרגע לא לתעדף את העובדה שמדינת ישראל היא גם מדינת הלאום של העם היהודי, ולהבין את ההשלכות שכמעט שנתיים אנחנו מעבירים לקהילות ברחבי העולם, למי שהשאירו את כל היקר להם מאחורה – הורים וילדים וסבים וסבתות – כדי לעלות ארצה, אינם יכולים להתחתן פה, הם גם רוצים פה את המשפחה שלהם, אינם יכולים ללדת פה ילדים אם הם רוצים פה אבא ואימא.

מיכל וונש קוטלר: וזה לא בא בחשבון שאנחנו שוב ושוב מקיימים את הדיונים האלה כאילו שעכשיו התחלנו, עכשיו מתחילה הקורונה.

מיכל וונש קוטלר: ממש לא, והנה, אנחנו הלכנו אחורה.

מיכל וונש קוטלר: חבר הכנסת ליפמן מדבר בשם עשרות אלפי אנשים, ואנחנו מקבלים פניות מעשרות אלפי אנשים ברחבי העולם, אבל זה עניין של מדיניות, זה עניין של תעדוף.

מיכל וונש קוטלר: בסופו של דבר, כפי שתעדפו במהלך הקורונה ג'דוקאים לפני עולים, עכשיו מתעדפים תיירים לפני עולים.

מיכל וונש קוטלר: אנחנו מייצרים מצב של אפליה כלפי מי שעלו ארצה.

מיכל וונש קוטלר: אדוני היושב-ראש, אני מאוד מקווה שאתם לא תרפו מהנושא הזה.

מיכל וונש קוטלר: בלתי אפשרי לחשוב שככה הנזק ימשיך.

מיכל וונש קוטלר: ואני רוצה לומר שזה מהדהד היטב ברחבי העולם, בקהילות השונות שאוהבות את ישראל, שרואות את מדינת ישראל כמדינת הלאום שלהן, ויש לכך גם אחריות, לא רק זכות גדולה כשהכול בסדר או הכול לא בסדר.

מיכל וונש קוטלר: יש גם השלכות על חיי היומיום, שכפי שאמרתי, הותירו הכול מאחור.

מיכל וונש קוטלר: אני מאוד מבקשת שאנחנו נמשיך את הדיון הזה ולא נרפה, כי כפי שאתה יודע, אין ועדת עלייה, קליטה ותפוצות.

סימון דוידסון: אני מסכים איתך, מיכל.

סימון דוידסון: בשבוע הבא אנחנו נקיים את הדיון הזה, אנחנו נהיה על זה, כמו שאומרים.

סימון דוידסון: אנחנו לא נרפה מזה כי הנושא הזה הוא חשוב לנו כמדינה יהודית שרוצה לקבל את היהודים מהתפוצות אלינו ולהתחבר כל הזמן ולא להתנתק מהם.

סימון דוידסון: זה דבר שלי באופן אישי הוא מאוד מאוד חשוב.

סימון דוידסון: מר בגין רוצה להוסיף, בבקשה.

זאב בנימין בגין: רק לשאול.

זאב בנימין בגין: ישנם ישראלים – המספר לא ידעו לי – שחיים בחוץ לארץ שנים רבות, או שעזבו כשילדיהם היו קטנים, או שנולדו שם ילדים, והילדים, מסיבות שלהם או של ההורים, לא התאזרחו.

זאב בנימין בגין: לפחות עד לפני זמן מה הייתה מנועה כניסתם.

זאב בנימין בגין: יש להם פה סבים וסבתות, אז אם תוכלו לומר מה המצב כעת.

זאב בנימין בגין: הייתה לי איזו הבנה שהייתה הקלה, אבל אני לא בטוח בכך ברגע זה.

דב ליפמן: אגב, הם דרשו לאורך כל התקופה של הקורונה למצוא תור באיזו קונסוליה כדי להתחיל את התהליך של האזרחות כי בלי זה – לא בשביל להיכנס.

דב ליפמן: אבל עכשיו זה לא בריא בכלל.

סימון דוידסון: רונן פוקסמן מ"נפש בנפש", אני חושב שהוא יוכל לתת לנו נתונים.

סימון דוידסון: אבל לפני כן אנחנו ניגש לאשר.

אלטשול: אני כאן בשני כובעים – אני מורה, אני מרכז את קורס מורי הדרך, ואני גם לשעבר מנהל קבוצות.

אלטשול: כרגע אני עוזר לעולים עם חבר הכנסת ליפמן כי העבודה שם אזלה.

אלטשול: הייתי רוצה לציין כמה דברים.

אלטשול: דבר ראשון, לגבי הענף.

אלטשול: התפוצות שמדברים עליהן, מתכננים אותן שנה-שנה וחצי מראש.

אלטשול: כלומר, כמה מרכיבים של המתווה, שעבדו עליו הרבה מאוד, אי אפשר להאריך אותם בטווח הקצר.

אלטשול: דווקא המספר 5-1 – ואלה החברים שלי שכרגע צובעים בתים ועוסקים במלאכות אחרות, כי פשוט אין עבודה – זה החמצן שלהם.

אלטשול: נשאל כאן על ידי הוועדה מדוע יש לחץ ולמה לא מסייעים להם בסיוע כספי?

אלטשול: זה מצוין, כי אנשים רוצים לעבוד.

אלטשול: הם לא רוצים לקבל כסף מהמדינה, הם רוצים את הדלתות, לא רוצים לסכן את הציבור.

אלטשול: בכל הדיון הזה לא נשמע מה קורה עם הבדיקות הסרולוגיות, שהיו טובות עד לפני כמה שבועות, ופתאום הן נעלמו רק לספוטניק.

סימון דוידסון: אני שאלתי את יואב רותם מקודם אם יש לך נתונים על בקשות של זוגות, שלישיות.

אלטשול: אנחנו מדברים על משק שלם של אלפי – אני יכול להביא לוועדה, אני יכול להציג את ולמסור לוועדה מידע מדויק.

אלטשול: זה מעסיק גם נהגים, גם מדריכים.

סימון דוידסון: לא כמה אנשים רוצים לעבוד, כמה אנשים רוצים להגיע בזוגות ושלישיות.

אלטשול: להגיע?

אלטשול: אני יכול להביא לוועדה את הנתונים.

סימון דוידסון: מדובר על מספרים גדולים?

אלטשול: מדובר על משמעותיים, במיוחד למשפחות שמתפרנסות מזה.

אלטשול: למשפחות שאין להן פרנסה כרגע, וזו המדינה שמונעת להן את הפרנסה זה חשוב.

אלטשול: יש עוד משהו.

אלטשול: יש הרבה משפחות בחו"ל שאת החגיגות שלהן, את החתונות שלהן ואת הבר מצוות שלהן הן עושות בישראל.

אלטשול: זאת אומרת, זה מעבר לכל מה שנידון פה.

אלטשול: הם עושים את זה בישראל, ודווקא מהקהילה של חבר הכנסת גלעד קריב.

אלטשול: הם באים דווקא - - - חייב להיות מתווה מסודר ופשוט – אני רוצה לציין - - -

סימון דוידסון: ולפעמים הילדים שמגיעים לבר מצווה, אם הם לא יגיעו לבר מצווה, הם כבר לא יגיעו לפה.

אלטשול: עכשיו אי אפשר להביא תינוקות.

סימון דוידסון: זו ההזדמנות להביא אותם.

אלטשול: אני מבקש – ואף פעם לא ביקשו את זה – גם הקלה לילדים ותינוקות.

אלטשול: נכון שהם מסכנים את הציבור, אבל גם ישראלים מסכנים, ואפשר לבנות תנאים מחמירים, אבל שיתנו למשפחות לבוא לארץ.

אלטשול: הקורונה כאן כנראה לתקופה ארוכה, ואנחנו צריכים להיערך לכך.

אלטשול: כל התקנות שנעשו עד לכאן נעשו כתקנות שעה.

אלטשול: זה לא שעה, זה הולך להיות עשור.

אלטשול: התפקיד שלי לא יחזור, אני עברתי לעזור לעולים, אבל לחברים שלי שנשארו בענף אין עבודה וצריכים לעבוד עכשיו ולא לטווח הקצר.

אלטשול: הדיון פה הוא ממש בוטנים לגבי מה שנשאר.

אלטשול: לגבי המשפחות האלה, הן עכשיו יעשו את בר המצווה – לשלושת הילדים הגדולים הן עשו בישראל בכותל, והילד הקטן יעשה בבית, הוא לא יעשה כאן.

סימון דוידסון: אני מסכים אתך.

סימון דוידסון: תודה רבה אשר.

סימון דוידסון: אנחנו נעבור לרונן פוקסמן, "נפש בנפש".

סימון דוידסון: בוקר טוב רונן.

רונן פוקסמן: בוקר טוב.

רונן פוקסמן: תודה רבה על הדיון.

רונן פוקסמן: אני אתייחס לשני נושאים שעלו כאן, שבהם אני מבין.

רונן פוקסמן: אחד, חבר הכנסת בגין ציין את מה שנקרא אזרחים עולים שאינם רשומים, אזרחים ילידי חו"ל.

רונן פוקסמן: זו תופעה גדולה מאוד, קשה להעריך אותה במספרים, אבל אנחנו בהחלט מדברים על מאות ואלפים.

רונן פוקסמן: כל מי שמעוניין לעשות עלייה מכל מדינה שהיא – אנחנו אמונים רק על קנדה וארצות הברית, שם לדעתי נמצאים הרוב – על מנת להתחיל את התהליך, הוא חייב קודם כל לתקן את העוול ואת הטעות שהוא לא עשה: על פי החוק, כל אזרח ישראלי שנולד לו ילד בחו"ל חייב לרשום אותו בתוך 30 יום מתאריך הלידה בנציגות הקרובה למקום מגוריו.

רונן פוקסמן: אנחנו יודעים שהרבה אנשים לא עושים את זה מסיבותיהם הם.

רונן פוקסמן: הדבר הראשון שהוא חייב לעשות זה לרשום את הילד.

רונן פוקסמן: הליך הרישום הוא מאוד מאוד מאוד מסובך.

רונן פוקסמן: מדינת ישראל חוששת – וכנראה בצדק מסוימים – מנושאים של פונדקאות ואימוץ, כי במדינות מסוימות תעודת הלידה לא משקפת את זה.

רונן פוקסמן: לכן המדינה דורשת הוכחות על קיום ההיריון.

רונן פוקסמן: זאת אומרת שאדם בן 45 צריך להביא צילום של האולטרסאונד שלו – שלו, שהוא בבטן אמו כדי להוכיח שאמו היא אכן יולדתו כדי להוכיח את הקשר הביולוגי.

רונן פוקסמן: זו רק דוגמה אחת על קצה המזלג.

רונן פוקסמן: הדוגמה שחבר הכנסת לשעבר ליפמן ציין – הקונסוליות פשוט קורסות, הן לא עומדות בזה, ומבחינתן – ואני יכול להבין אותן במובן מסוים – זה לא בסדר העדיפות כי הם אומרים אתה לא ישראלי, אתה לא רשום כישראלי.

רונן פוקסמן: אם יש לי ישראלי שחס וחלילה צריך טיפול בגופה, אני אטפל בו כי הוא מופיע אצלי.

רונן פוקסמן: אתה נכנס לרשימת המתנה.

רונן פוקסמן: ולכן אנחנו מדברים על תורים של שישה-שבעה-שמונה חודשים.

רונן פוקסמן: וזאת נקודה מאוד מאוד כואבת – אלו אנשים שלא יכולים להיכנס, א', כי אין להם דרכון ישראלי, ו-ב', הם לא יכולים להתחיל את תהליך העלייה מאותה סיבה.

רונן פוקסמן: מה שמוביל אותי לנושא השני, והוא העולים עצמם.

רונן פוקסמן: כמו שכבר ציינו, גם מיכל קוטלר שעובדת אתנו, וגם אחרים, למדינה שלנו יש מוטיבציה מאוד מאוד גדולה והיסטורית לעודד עלייה ולקלוט עלייה.

רונן פוקסמן: אני חושב שבכל המתווים – ואנחנו עוקבים אחרי כל המתווים בכל השנתיים האחרונות, ואני מצטרף למה שאמר כאן קודמי, שצריך כבר להתחיל לתכנן לטווח הארוך.

רונן פוקסמן: בכל המתווים יש התייחסות לישראלים ולזרים.

רונן פוקסמן: העולים מקיימים פה איזשהו סטטוס קצת מוזר כי הם זרים שהופכים לישראלים בשנייה.

רונן פוקסמן: זאת אומרת, יש להם ויזה בדרכון, עד עכשיו הם עדיין זרים.

רונן פוקסמן: ברגע שהם עברו את ביקורת הגבולות, הם הופכים לישראלים ואז מונפקת להם תעודת זהות עם מספר זהות.

רונן פוקסמן: והמערכת פשוט לא יודעת איך לקבל את זה.

רונן פוקסמן: יש לנו קו חם שעובד בלילה לעולים שנמצאים בנמלי תעופה ברחבי צפון אמריקה שמתקשרים ואומרים: עשיתי הכול לפי ההוראות, אבל אני עדיין לא יכול לעלות למטוס.

רונן פוקסמן: ובכל פעם יש איזשהו באג אחר – התו הירוק, לא מאשרים את המכתב שלי ממשרד החוץ, הוויזה לא מספיקה להם.

רונן פוקסמן: המערכות פשוט לא יודעות איך לקבל את האמורפיה הזאת שבין זרים לישראלים.

רונן פוקסמן: חבר הכנסת קריב דיבר קודם על זרים שיש להם זיקה לישראל.

רונן פוקסמן: אני חושב שעולים שאושרו ומחזיקים ויזת עלייה חתומה על ידי הסוכנות היהודית והקונסוליה הישראלית במקום מגוריהם זה הרבה יותר מזרים בעלי זיקה.

סימון דוידסון: הבנתי.

סימון דוידסון: רונן, אני אגיד לך משהו באופן אישי, כאילו אנחנו נמצאים פה לבד.

סימון דוידסון: אף אחד לא שומע.

סימון דוידסון: חבר הכנסת בגין מכיר את הסיפור.

סימון דוידסון: אני עליתי לארץ בשנת 1972 מליטא.

סימון דוידסון: ההורים שלי רצו לעלות לארץ שנים רבות, והשערים היו סגורים, כמו שאתם יודעים, בברית המועצות.

סימון דוידסון: יהודי שנמצא בחו"ל ורוצה להגיע למדינת ישראל – הכמיהה והרצון שלנו הם דבר שישראלי שגר בארץ לא מבין את זה.

סימון דוידסון: אנחנו כיהודים – ואני לא יהודי דתי, אבל אני יהודי מאוד ציוני שמבין את הנושא הזה, והמשמעות שלו היא קריטית למדינת ישראל ולעתיד העם היהודי.

סימון דוידסון: כמו שאמר אשר מקודם, הקורונה תהיה אתנו, היא לא הולכת, היא לא אומרת לנו ביי-ביי מחר בבוקר ונעלמת.

סימון דוידסון: ואנחנו פה בוועדה – וכמו שאמרת, הרב קריב מבין את זה טוב יותר ממני, ואולי גם מהרבה אנשים אחרים – נעשה את זה צעד-צעד ואנחנו דבר ודבר, ואנחנו עושים את זה באופן יסודי בוועדה, ואנחנו מבטיחים לכולם שאנחנו לא נעזוב את הנושא הזה כי הנושא הזה הוא חשוב, לי באופן אישי ולחברי הוועדה.

סימון דוידסון: אז תודה רבה.

רונן פוקסמן: תודה רבה לך.

רונן פוקסמן: אנחנו, בתור הגוף שאמון על נושא העלייה בצפון אמריקה, נשמח להיות מוזמנים לדיון שהרב קריב הבטיח שיתקיים בשבועות הקרובים.

סימון דוידסון: מאה אחוז, תודה רבה.

סימון דוידסון: אנחנו עוברים עכשיו – אדוני המנהל?

אפרת חקאק: השאלה אם אתה רוצה לסיים עכשיו את התקנות בעניין מתווה התיירות – להקריא אותן ולהסביר תקנה-תקנה?

סימון דוידסון: מה אתם מציעים?

סימון דוידסון: אני חושב שעדיף לסיים - - -

אפרת חקאק: אפשר לסיים את מתווה התיירות ואז לעבור לסט התקנות שמתייחס להקלות.

סימון דוידסון: בתו הירוק – זה טכני, אנחנו מקריאים.

אפרת חקאק: לא, הם צריכים להסביר מה ההקלות שהם מביאים.

אסף פרידמן: הם יסבירו את התקנות.

אסף פרידמן: זה עניין טכני אם אתה רוצה לעשות את ההצבעה בסוף, או את שתי ההצבעות אחת-אחת.

סימון דוידסון: נעשה את שתיהן בסוף.

סימון דוידסון: מה את מעדיפה?

אפרת חקאק: אני ממליצה לסיים את מתווה התיירות – להקריא, להסביר.

סימון דוידסון: אוקיי, אז נסיים.

סימון דוידסון: אז אנחנו נעבור ליועצת המשפטית ונעשה הקראה.

סימון דוידסון: לפני שאנחנו מקריאים, אני רוצה לחזור על מה שיושב-ראש הוועדה קריב אמר:

סימון דוידסון: הנושא הראשון שאנחנו מבקשים הוא לקיים דיון עמוק לגבי הכניסה מנתב"ג, דבר שביקשנו אותו מספר פעמים.

סימון דוידסון: הדבר השני, אנחנו נדון בכל הנושאים שהעלו לגבי פחות מחמישה אנשים שיוכלו להיכנס לארץ, והנושאים שחבר הכנסת לשעבר דב ליפמן העלה, נדון בוועדה מיוחדת כדי לבדוק הקלות.

סימון דוידסון: אנחנו נעבור ליועצת המשפטית.

אפרת חקאק: אנחנו נתחיל עם תיקון מס' 9.

אפרת חקאק: נבקש תוך כדי הקראה ממשרד הבריאות או התיירות להסביר את ההסדרים הספציפיים.

אפרת חקאק: אני מתחילה להקריא.

אפרת חקאק: לחברי הכנסת יש גם את התקנות וגם את הנוסח המשולב.

אפרת חקאק: אפשר להסתכל על הנוסח המשולב.

אפרת חקאק: "בתוקף סמכותה לפי סעיפים 4, 8, 9, 23, 25,24 ו-26 לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), מתקינה הממשלה תקנות אלה: תיקון תקנה 1 1.

אפרת חקאק: בתקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)(הגבלת פעילות של מקום ציבורי או עסקי והוראות נוספות), התשפ"א-2021 (להלן - התקנות העיקריות), בתקנה 1" – אתה יכול לראות את זה בנוסח המשולב.

אפרת חקאק: "(1) אחרי ההגדרה "אישור על תוצאה שלילית בבדיקת קורונה שבוצעה בשיטת PCR מחוץ לישראל "יבוא: ""אישור קבוצתי על תוצאה שלילית בבדיקת קורונה" - אישור על תוצאה שלילית בבדיקת קורונה שבוצעה בשיטת PCR במהלך 72 השעות שקדמו להצגתה, לכל אדם ששמו ומספר הדרכון שלו מופיע באישור, שניתן על ידי משרד התיירות ובהתאם לתוקף המצוין על גבי האישור"".

אפרת חקאק: אני אקריא את כל התיקונים לסעיף ההגדרות ואז נבקש ממשרד הבריאות או התיירות להסביר אותן.

אפרת חקאק: "(2) אחרי ההגדרה "ילד" יבוא: ""מדריך" – כהגדרתו בצו בידוד בית"; (3) אחרי ההגדרה "מקום ציבורי או עסקי" יבוא: ""מתחם לינה" – כהגדרתו בצו בידוד בית; "סוכן – כהגדרתו בצו בידוד בית"; (4) אחרי ההגדרה "צו בידוד בית" יבוא: ""קבוצת תיירים" – קבוצת תיירים מאושרת כמשמעותה בסעיף 2(ד5) לצו בידוד בית"".

אפרת חקאק: שוב, אני אזכיר שהתקנות שלנו מתייחסות עכשיו להגדרות שלוועדה אין שליטה על השינויים בהן.

אפרת חקאק: אני אשמח להבין מגורמי המקצוע שלא מתוכננים שינויים באותן הגדרות ונהלים, לפחות בדברים הכי מהותיים – מי בכלל יכול להיכנס, האם אפשר להכניס מישהו עם רמת חיסון יותר נמוכה?

אפרת חקאק: שאנחנו נדע שהאיזון שהוועדה מתכוונת לאשר היום לא ישתנה בגלל שאתם משנים משהו בנוהל שאנחנו לא נדע, או לפחות לא נאשר.

אפרת חקאק: אתם רוצים להסביר את ההגדרות האלה?

טל פוקס: להתייחס?

טל פוקס: אני לא יודעת אם גורמי המקצוע ממשרד הבריאות עוד כאן, אבל אני כן יכולה להגיד לגבי מי יכול להיכנס, מיהו האדם הזה, זה מה שדיברנו עליו מקודם, זה מוסדר בכללי הכניסה לישראל.

טל פוקס: לנו כמובן אין כוונה להקל מעבר לזה.

טל פוקס: המטרה של המתווה הזה הוא לפטור את אותן קבוצות שלא יכולות לקבל עדיין בוסטר.

טל פוקס: בשביל זה המתווה הזה נולד, הוא לא נולד בשביל אנשים שלא רוצים להתחסן בכלל, הוא נולד בשביל אנשים שכן התחסנו – אני מצטערת, גם מדינות שלא מחסנות בכלל, יש כאלה.

טל פוקס: לא לזה הוא נועד, הוא נועד לפער הזה בין זה שיש מדינות שלא נותנות בוסטר, לישראל, שכן דורשת בוסטר.

טל פוקס: אין כוונה להכניס אנשים שלא חוסנו בכלל.

אפרת חקאק: אתם יכולים להסביר מה זה האישור הקבוצתי, איך זה יעבוד?

נינא כהן קרן: כן, אני רק אגיד לפני כן שיש חשיבות שתהיה איזושהי זיקה בין ההגדרות כאן להגדרות בצו בידוד בית כי לא סתם אנחנו מדברים על סוכני נסיעות או על מדריכי תיירים שעובדים כאן, מדריכי טיולים, אלא על הקבוצה המסוימת הזאת, שיש לה תנאי שהייה מיוחדים ולכן הדברים נגזרים אחד מהשני וקצת קשה להפריד אותם, ולכן יש חשיבות – אבל ברור לנו שזה משליך גם על הדיונים כאן ועל האישור של התקנות במקרה שיהיו שינויים מהותיים.

נינא כהן קרן: לגבי אישור קבוצתי על תוצאה שלילית – היום מי שלא מוגדר כמתחסן או מחלים לפי ההגדרות החדשות, יכול להיכנס למקומות שפועלים בתו ירוק עם תוצאת PCR פרטית.

נינא כהן קרן: ישראלים יכולים להנפיק אישור תו ירוק במערכת של משרד הבריאות על סמך התוצאה הזאת.

נינא כהן קרן: לתיירים אין את האפשרות הזאת, אבל מצד שני, הם כן נבדקים, לפחות בשבוע הראשון אחת לשלושה ימים ב-PCR, ולכן רצינו שתהיה להם אפשרות להיכנס עם מעין תו ירוק קבוצתי.

נינא כהן קרן: יתרון נוסף הוא שהמטרה היא שהם יסתובבו כקבוצה וזה שומר על המסגרת הקבוצתית הזאת.

נינא כהן קרן: הם נכנסים ביחד למקומות כקבוצה.

נינא כהן קרן: זה האישור שהם צריכים להציג כדי להיכנס למקומות שפועלים עם תו ירוק.

נינא כהן קרן: לחלק מהמקומות, למשל למועדונים, הם לא יכולים להיכנס עם תו ירוק.

אפרת חקאק: אז רק להבין, בשבוע הראשון, שזה תחליף לבידוד, הם עושים בדיקה פעם ב-72 שעות, והם לא חייבים לעשות אנטיגן בכל יום?

נינא כהן קרן: נכון.

נינא כהן קרן: נכון.

נינא כהן קרן: הם יכולים לבחור אנטיגן או PCR, אבל אם הם בוחרים לעשות PCR - - -

סימון דוידסון: הם יכולים לעשות אנטיגן כל יום במקום ה-PCR?

נינא כהן קרן: כן.

נינא כהן קרן: כן.

סימון דוידסון: לא בבית.

נינא כהן קרן: נכון, נכון, אנטיגן בעמדות דיגום מסודרות.

נינא כהן קרן: אבל אם הם עושים PCR ממילא, אז אין סיבה שהם לא ייכנסו איתה גם למקום שפועל בתו ירוק.

אפרת חקאק: והאישור הקבוצתי הוא רק אם הם עושים את ה-PCR.

נינא כהן קרן: נכון.

נינא כהן קרן: וזה אישור שמשרד התיירות מנפיק על סמך הדיווחים של הסוכנים לגבי ביצוע הבדיקות והתוצאות.

סימון דוידסון: ואיך הסוכנים מדווחים?

סימון דוידסון: מה הטכניקה?

סתיו קבלו: אני אגיד.

סתיו קבלו: סתיו קבלו, הלשכה המשפטית, משרד התיירות.

סתיו קבלו: משרד התיירות נערך בצורה מאוד משמעותית במתווה הזה גם מבחינה מחשובית וגם מבחינת האנשים שהולכים לנהל את המתווה.

סתיו קבלו: יש לנו שלוש מערכות שאנחנו עובדים איתן: הראשונה היא מערכת שהיא טרום ההגעה של התיירים לארץ, שם הסוכן מגיש את כל המסמכים, מגיש את הבקשה עם כל התוכנית של הטיול.

סתיו קבלו: שם עובדי המשרד עוברים על הבקשה בפרוטרוט ומעבירים את המלצתם לרשות האוכלוסין וההגירה.

סתיו קבלו: המערכת השנייה היא מערכת של דיווח בדיקות.

סתיו קבלו: במערכת הזאת הסוכן נכנס עם קוד מזהה שיש לו ועם קוד מזהה של הקבוצה, וצריך לסמן אם הקבוצה ביצעה בדיקת PCR - - -

סימון דוידסון: מה זאת אומרת הסוכן נכנס?

סימון דוידסון: הסוכן לא בארץ?

סתיו קבלו: לא, הסוכן שמארגן את אותה קבוצה הוא זה שאמון על הדיווח למשרד התיירות.

סתיו קבלו: הוא נכנס עם קוד שיש לו למערכת זיהוי מרחבית.

סימון דוידסון: אה, לאתר.

סתיו קבלו: נכון, נכון, לאתר.

סימון דוידסון: חשבתי פיזית נכנס לארץ.

סימון דוידסון: לא הבנתי.

סתיו קבלו: לא, לא, נכנס לאתר ומסמן שם אם הם ביצעו בדיקת PCR או בדיקת אנטיגן, אם כל חברי הקבוצה יצאו שליליים, אם יש מישהו שלא הגיעה לו תוצאה, אם מישהו נמצא חיובי.

סתיו קבלו: מפה קורים שני תהליכים – אם הם ביצעו בדיקת PCR, מונפק לו אישור קבוצתי, מה שאמרו עכשיו, שנשלח לסוכן.

סתיו קבלו: הדבר השני הוא שהמערכת מתחילה לספור אחורה מתי צריך להתקבל שוב דיווח.

סתיו קבלו: אז היא שולחת התראות לסוכן בכל מספר שעות בשעות שנקבעו – דע לך, בעוד ככה וככה שעות צריך לעדכן את הדיווח וכדומה.

סתיו קבלו: המערכת השלישית היא קישור מהמערכת הזאת, וגם ניתן להיכנס אליה בנפרד, זו מערכת לדווח על תייר שסירב לבצע בדיקה או תייר שקיבל תוצאה חיובית.

סימון דוידסון: ומה קורה בנקודה הזאת?

סתיו קבלו: בנקודה הזו, ברגע שזה מתעדכן אצלנו – אגב, משרד התיירות מפעיל חמ"ל שפעיל בטלפון 7/24, אפשר לפנות גם דרך החמ"ל.

סתיו קבלו: מי שמקבלים את הדיווח, יש להם את דרך הפעולה שבה הם צריכים לנקוט, למי הם צריכים לדווח, והם מנחים את הסוכן מה לעשות.

סימון דוידסון: ואיפה המדריך בכל הסיטואציה הזאת?

סתיו קבלו: המדריך הוא שלוחו של הסוכן.

סימון דוידסון: אתם יודעים איזה מדריך מלווה איזו קבוצה?

סתיו קבלו: בוודאי, זה מופיע אצלנו, זה אחד הדברים שצריך לאשר מולנו עוד קודם להגעת הקבוצה.

סתיו קבלו: במסגרת כל הבקשות שמגישים, גם רושמים מיהו אותו מדריך ומיהו אותו נהג, והם חייבים כמובן להיות בעלי תו ירוק.

סימון דוידסון: פרוצדורה.

סימון דוידסון: כל הכבוד.

סימון דוידסון: יישר כוח.

קריאה: מי יבצע את הבדיקות?

סתיו קבלו: הבדיקות מבוצעות – הסוכן יכול להזמין חברה פרטית שמבצעת את הבדיקות במקום, או שהם יכולים לגשת לתחנות מד"א כמו שעושים היום ילדים לדעתי.

קריאה: אפשר להכשיר את המדריכים אולי.

סתיו קבלו: אני לא בטוחה שיהיה אישור ממשרד הבריאות.

סימון דוידסון: יש גבול לכמה אחריות אנחנו יכולים להטיל על המדריכים.

אפרת חקאק: ואחרי השבוע הראשון יש חובה לעשות בדיקות?

סתיו קבלו: לא, רק אם רוצים להוציא את התו הירוק – את האישור הקבוצתי לתוצאה שלילית.

סימון דוידסון: אני אספר לכם שבאולימפיאדת טוקיו – בגלל שנכנסתי לכנסת לא נסעתי לשם, אבל הקבוצות שהייתי אחראי עליהן – כל העיתונאים למשל, בשבוע הראשון, מאוד דומה למה שאת מספרת, ובשבוע השני פתחו להם קצת יותר, ואחרי שבועיים הם כבר יכלו להסתובב כמו תייר רגיל בטוקיו.

סימון דוידסון: כל מי שהגיע לאולימפיאדה זכה להיות או במתקן של האימונים והתחרות, או במלון ולא יכול היה בכלל להסתובב ברחבי יפן, אבל הטכניקה היא מאוד דומה במעקב אחרי האנשים במדינה עצמה.

סימון דוידסון: יפה מאוד, הלוואי וזה יצליח.

אפרת חקאק: ובגלל שהתייחסנו לצו בידוד בית, אני רק אזכיר את מה שיושב-הראש, חבר הכנסת קריב, אמר, שאחת הנקודות שחייבים להתייחס אליהן בהמשך היא הפער בין ישראלי שמחוסן פעמיים אבל הוא ללא בוסטר שנכנס לישראל ונכנס לבידוד בית מלא לשבוע, לעומת התייר שעכשיו יסתובב, שוב, במגבלות, אבל עדיין יכול ליהנות מהארץ שלנו ולא להיות בבידוד בית, וזה יהיה בהמשך אני מניחה.

אפרת חקאק: "תיקון תקנה 2 – 2.

אפרת חקאק: בתקנה 2 לתקנות העיקריות, אחרי תקנת משנה (א4) יבוא: "(א5) על אף האמור בתקנת משנה (א), לעניין מקום כאמור בפסקאות (3) עד (6) ו – (8) עד (10) לתקנת המשנה האמורה, רשאי אדם להפעילו בדרך של פתיחתו לציבור גם בלא הצגת אישור "תו ירוק" או אישור על תוצאה שלילית בבדיקת קורונה מידית לחבר בקבוצת תיירים, אשר שמו ומספר הדרכון שלו מופיע באישור קבוצתי על תוצאה שלילית בבדיקה קורונה שהציג מדריך הקבוצה בכניסה למקום; בכניסה של קבוצת תיירים כאמור, תישמר הפרדה בינם לבין הקהל השוהה במקום"".

אפרת חקאק: אולי משרד הבריאות או משרד התיירות יסבירו איך זה יתנהל במקומות שבהם יש תו ירוק?

נינא כהן קרן: נכון.

נינא כהן קרן: במקומות – לא בכל המקומות, זה לא כולל מועדונים, אולמות אירועים, אירועי תרבות וספורט בתו ירוק, שהם המקומות היותר מסוכנים שאנחנו לא רוצים שהם יתערבבו.

נינא כהן קרן: זה סוג מסוים של אישור שאפשר להציג, שמפעיל המקום יכול לבקש לראות כדי להכניס את קבוצת התיירים האלה למקום.

נינא כהן קרן: הסברנו קצת על האישור, משרד הבריאות הסבירו איך מקבלים אותו.

נינא כהן קרן: על האישור מופיעה רשימה של מספרי הדרכון של אותם תיירים והוא אמור לבדוק שאותם תיירים – להשוות בין הרשימה לדרכון, כמו שהוא אמור לבדוק תעודות זהות של אנשים אחרים שמגיעים ומציגים את זה בסמוך לתו הירוק.

סימון דוידסון: זאת אומרת שאם יש תייר שהחלום שלו הוא להגיע ולראות משחק צמרת של מכבי נתניה נגד מכבי פתח תקווה בליגת העל כשיש 2,000 צופים – לא יוכל להיכנס.

נינא כהן קרן: אלא אם הן הוא מחוסן בבוסטר, אבל במתווה הזה שלנו - - -

סימון דוידסון: במתווה הזה הוא לא יוכל להיכנס.

נינא כהן קרן: במתווה הזה הוא לא יכול.

זאב בנימין בגין: אדם שזה חלום חייו - - -

אפרת חקאק: איזה סוג הפרדה אתם מצפים מהמחוסנים ובעלי המקומות?

אפרת חקאק: מה אתם רואים שיקרה?

סתיו קבלו: גם הסוכנים מכירים – אנחנו הרי עבדנו בפיילוט במאי, אומנם עם תיירים שהם כן מחוסנים, אבל ההנחיות היו דומות מאוד.

סתיו קבלו: בסוף, גם בבתי המלון יש אפשרות לשים את הקבוצה לאכול בחדר אוכל בחוץ או בחדר נפרד, גם במסעדות.

סתיו קבלו: יש אפשרות לעשות את ההקפדה על השמירה.

סימון דוידסון: והמדריך צריך ללוות אותם, נכון?

סתיו קבלו: נכון.

סתיו קבלו: למעט בזמן הלינה, הוא צריך להיות צמוד אליהם לאורך כל הזמן.

אפרת חקאק: "תיקון תקנה 4א – 3.

אפרת חקאק: בתקנה 4א לתקנות העיקריות, אחרי "או אישור על תוצאה שלילית בבדיקת קורונה מידית" יבוא "או לחבר בקבוצת תיירים אשר שמו ומספר הדרכון שלו מופיע באישור קבוצתי על תוצאה שלילית בבדיקת קורונה שהציג מדריך הקבוצה בכניסה למקום" ואחרי "ויחולו לעניין הפעלתו הוראות תקנה 4" יבוא "ולעניין כניסה של קבוצת תיירים למקום – תישמר הפרדה בינם לבין הקהל השוהה במקום".

אפרת חקאק: זה הסדר דומה למקומות שמתקיימות בו תפילות.

אפרת חקאק: נכון?

נינא כהן קרן: נכון.

אפרת חקאק: אני אמשיך, אלא אם כן יש למישהו הערות?

אפרת חקאק: עכשיו זה הסעיף שמחיל חובות על הסוכנים ועל המדריכים.

אפרת חקאק: "הוספת תקנה 5א – 4.

אפרת חקאק: אחרי תקנה 5 לתקנות העיקריות יבוא: "חובות סוכן ומדריך המפעילים או מלווים טיול מאורגן של קבוצת תיירים – 5א.

אפרת חקאק: על סוכן המארגן טיול מאורגן של קבוצת תיירים ועל מדריך המלווה טיול כאמור, לפי העניין, יחולו הוראות אלה, במהלך תקופת שהותה של קבוצת התיירים בישראל: (1) (א) הסוכן ימנה מדריך קבוע שישהה עם קבוצת התיירים בכל עת, למעט בעת שהייתם במתחם הלינה" – כפי שסתיו בדיוק אמרה – "וכן ימנה נהג קבוע בעבור חברי הקבוצה; לא ימנה הסוכן מדריך או נהג כאמור, אם אינם מחוסנים או מחלימים; הסוכן יידע את המדריך לגבי חובתו לשהות עם חברי הקבוצה בכל עת למעט בעת שהייתם במתחם הלינה; (ב) המדריך לא יתיר לחברי הקבוצה, כולם או חלקם, לשהות מחוץ למתחם הלינה בלעדיו; (2) הסוכן והמדריך יביאו לידיעת חברי הקבוצה את הוראות אלה: (א) תנאי יציאתם מבידוד לפי סעיף 2(ד5) לצו בידוד בית; (ב) כי עליהם לשהות יחד ובסמיכות למדריך, בכל עת, למעט בעת שהייתם במתחם הלינה, לרבות אי-כניסה למקום כאמור בפסקאות (1), (2) ו – (7) לתקנה 2(א), ואי-השתתפות באירוע מאורגן המתקיים בהשתתפות אנשים נוספים שאינם חברי הקבוצה או נותני שירות לקבוצה, ובכלל זה כנס או מסיבה; (ג) כי בשעות שבהן לא מתקיימת פעילות מטעם הסוכן או המדריך, עליהם לשהות באזורים שהוקצו בעבורם במתחם הלינה בלבד; (ד) כי על כל חבר בקבוצה לשאת עימו אישור על תוצאה שלילית בבדיקת קורונה שבוצעה בשיטת PCR במהלך 72 השעות שקדמו לנשיאתה, או אישור על תוצאה שלילית בבדיקת קורונה מידית שבוצעה במהלך 24 השעות שקדמו לנשיאתה, במהלך תקופת הבידוד שהוא חב בה כאמור בסעיף 2(א5) לצו בידוד בית; (ה) את חובתם לעטות מסיכה בהתאם להוראות סעיף 3ה לצו בידוד בית; (3) הסוכן או המדריך לא יבקר יחד עם חברי הקבוצה, כולם או חלקם, במקום כאמור בפסקאות (1), (2) ו – (7) לתקנה 2(א), או באירוע מאורגן אחר המתקיים בהשתתפות אנשים נוספים שאינם חברי הקבוצה או נותני שירות לקבוצה, ובכלל זה כנס או מסיבה, ולא יוביל את חברי הקבוצה, כולם או חלקם, אל מקום או אירוע כאמור; נודע למדריך כי חבר הקבוצה ביקר במקום או באירוע כאמור, ידווח על כך באופן מידי לסוכן; (4) הסוכן יתאם מראש את מועדי הביקור של קבוצת התיירים באתרי הביקור,

אפרת חקאק: לרבות בבתי אוכל; הביקור של קבוצת התיירים באתרי הביקור יתואם כאמור כך שהביקור יהיה, ככל האפשר, בשעות שאינן שעות העומס במקום; (5) ב (א) בהזמנת מתחם הלינה, יידע הסוכן את מפעיל מתחם הלינה כי מדובר בקבוצת תיירים, ויבקש ממנו להקצות לחברי הקבוצה אזור נפרד של לינה וכן להקצות להם אזור נפרד לאכילה בחדר האוכל של המקום; לא יתקשר הסוכן עם מפעיל מתחם לינה שלא הסכים לבקשה כאמור; (ב) בעת תיאום הגעת הקבוצה לבית אוכל, יבקש הסוכן ממפעיל בית האוכל להקצות לחברי הקבוצה אזור נפרד לאכילה; לא יזמין הסוכן שירותים ממפעיל בית אוכל שלא הסכים לבקשה כאמור; (ג) הסוכן יקצה הסעה נפרדת לחברי הקבוצה, ולא יאפשר הסעת אנשים נוספים יחד עם חברי הקבוצה או נותני השירות לקבוצה; (6) הסוכן ינהל רישום של מקומות הביקור שבהם שהתה הקבוצה ואת מועדי הביקור, ישמור את הרישום 20 ימים לאחר יציאת הקבוצה מישראל, וימסור את הרישום לבקשת משרד הבריאות, לצורך ביצוע חקירה אפידמיולוגית; (7) הסוכן יעביר אל מוקד משרד התיירות הצהרה חתומה אחת ל-24 שעות על כך שהתקבלו תוצאות שליליות בבדיקת קורונה מידית שבוצעה בעבור כל אחד מחברי הקבוצה, או אחת ל-72 שעות, על כך שהתקבלו תוצאות שליליות בבדיקת קורונה שבוצעה בשיטת PCR בעבור כל אחד מחברי הקבוצה, והכול לגבי חברי הקבוצה החבים בבידוד כאמור בסעיף 2(ד5) לצו בידוד בית ובמהלך תקופת הבידוד; (8) הסוכן ידווח, בהקדם ככל האפשר, למוקד משרד התיירות, שפרטי ההתקשרות עימו יפורסמו באתר משרד התיירות, במקרים המפורטים להלן; (א) סירוב חבר מחברי הקבוצה לבצע בדיקה כאמור בפסקה (7) לתקנה זו; (ב) קבלת תוצאה חיובית של חבר מחברי הקבוצה בבדיקת קורונה מידית או בבדיקת קורונה שבוצעה בשיטת PCR; (ג) אם נודע לו על הפרת חובת הבידוד החלה על חבר הקבוצה עקב מגע הדוק עם חולה, לפי סעיף 2(א) לצו בידוד בית; (ד) אם נודע לו על הפרת ההוראות שהביא לידיעת חברי הקבוצה לפי פסקה (2)(ב), בידי חבר הקבוצה; (9) במקרה של קבלת תוצאה חיובית בבדיקת קורונה שבוצעה לחבר בקבוצה, או במקרה שחלה על חבר בקבוצה חובת בידוד בשל מגע הדוק עם חולה, בהתאם לסעיף 2(א) לצו בידוד בית, יעדכן הסוכן על כך גם את מפעיל מתחם הלינה שבו שוהה קבוצת התיירים.

אפרת חקאק: "" אני חושבת שאני גם אקריא את שתי התקנות הבאות כך שנציגי הממשלה יסבירו גם את החובות וגם את העבירות הפליליות ואחר כך את העבירות המנהליות שאתם מבקשים לקבוע.

אפרת חקאק: אני אקריא גם את 5 ו-6.

אפרת חקאק: "תיקון תקנה 6 – 5.

אפרת חקאק: בתקנה 6 לתקנות העיקריות, אחרי פסקה (7) יבוא: "(8) במקום מהמקומות המנויים בתקנה 2(א5) – גם חבר בקבוצת תיירים ששמו ומספר הדרכון שלו מופיע באישור קבוצתי על תוצאה שלילית בבדיקת קורונה.

אפרת חקאק: תיקון תקנה 7" – זה סעיף העונשין שמתייחס לכל החובות שבדיוק הקראתי.

אפרת חקאק: "6.

אפרת חקאק: בתקנה 7(א) לתקנות העיקריות - (1) בפסקה (1), לפני "כל זאת למעט פעוט" יבוא "ולעניין כניסת חבר בקבוצת תיירים למקום מהמקומות המנויים בתקנה 2(א)(5) – גם לא הציג מדריך הקבוצה בעת כניסת הקבוצה למקום אישור קבוצתי על תוצאה שלילית בבדיקת קורונה, ששמו ומספר הדרכון של אותו חבר מופיע בו"; (2) אחרי פסקה (4א) יבוא" – שוב, פה אנחנו ברשימה של עבירות פליליות.

אפרת חקאק: ""(4ב) סוכן המארגן טיול מאורגן של קבוצת תיירים, אשר מינה בעבור הקבוצה מדריך או נהג שאינו מחוסן או מחלים, בניגוד לתקנה 5א(1)(א); (4ג) מדריך של קבוצת תיירים אשר התיר לחברי הקבוצה, כולם או חלקם, לשהות מחוץ למתחם הלינה בלעדיו, בניגוד לתקנה 5א(1)(ב); (4ד) סוכן המארגן טיול מאורגן של קבוצת תיירים או מדריך אשר - (א) ביקר יחד עם חברי הקבוצה, כולם או חלקם, במקום או באירוע מאורגן כמפורט בתקנה 5א(3), בניגוד לתקנה האמורה; (ב) הוביל את חברי הקבוצה, כולם או חלקם, אל מקום או אירוע מאורגן כמפורט בתקנה 5א(3), בניגוד לתקנה האמורה; (4ה) סוכן המארגן טיול מאורגן של קבוצת תיירים אשר לא ניהל רישום, לא שמר את הרישום או לא מסר את הרישום לבקשת משרד הבריאות כאמור בתקנה 5א(6); (4ו) סוכן המארגן טיול מאורגן של קבוצת תיירים אשר לא העביר הצהרה חתומה על תוצאות שליליות בבדיקת קורונה מידית או בבדיקת קורונה שבוצעה בשיטת PCR אל מוקד משרד התיירות לגבי חברי הקבוצה החבים בבידוד ובמהלך תקופת הבידוד, כאמור בתקנה 5א(7), בניגוד לתקנה האמורה; (4ז) סוכן המארגן טיול מאורגן של קבוצת תיירים, אשר לא העביר אל מוקד משרד התיירות דיווח במקרים המפורטים בתקנה 5א(8)(א) ו – (ב), בניגוד לתקנה האמורה; (4ח) סוכן המארגן טיול מאורגן של קבוצת תיירים, אשר לא דיווח למוקד משרד התיירות במקרים המפורטים בתקנה 5א(8)(ג) ו – (ד), בניגוד לתקנה האמורה; (3) בפסקה (5), בסופה יבוא: "(ח) במקום מהמקומות המנויים בתקנה 2(א5) – גם חבר בקבוצת תיירים ששמו ומספר הדרכון שלו מופיע באישור קבוצתי על תוצאה שלילית בבדיקת קורונה"".

אפרת חקאק: אני אקריא עכשיו את העבירות המינהליות, ואז הם יסבירו את כל המערך של החובות והעונשים ביחד.

אפרת חקאק: "תיקון התוספת – 7.

אפרת חקאק: בתוספת לתקנות העיקריות, אחרי פרט (6) יבוא" – ופה יש לכם פירוט בטבלה בעמוד 20.

אפרת חקאק: (6א) זו העבירה המינהלית.

סימון דוידסון: זה 5,000 שקל.

סימון דוידסון: לפני שאנחנו נעבור על הכול, אני רוצה לשאול את משרד התיירות – המדריכים מודעים, הסוכנים מודעים, כולם, יש פה מקבץ של דברים לא פשוטים ואחריות מאוד מאוד כבדה על הסוכנים, בעיקר על הסוכנים וגם על המדריכים.

סימון דוידסון: הייתי רוצה לדעת איך המידע הזה יגיע אליהם, האם הם חותמים משהו על זה שהם מודעים ואחראיים וזו אחריות שלהם?

סימון דוידסון: כי יש פה נושאים פליליים.

סתיו קבלו: נכון.

סתיו קבלו: קודם כל, משרד התיירות עומד בקשר רציף גם עם מארגני התיירות הנכנסת.

סתיו קבלו: אנחנו - - - מארגני התיירות הנכנסת אצלנו במשרד.

סתיו קבלו: גם היה הסבר.

סימון דוידסון: באיזה צורה היה הסבר, מייל?

סתיו קבלו: סמנכ"ל המשרד שלנו נמצא איתם בקשר רציף.

סתיו קבלו: אני יכולה לבדוק איך נעשה ההסבר, אבל אני יודעת שהם תודרכו.

סתיו קבלו: שוב אני אומרת, אנחנו פה בהמשך של פיילוט קודם, זאת אומרת, מארגני התיירות מכירים את זה כבר מקבוצות שנכנסו לפה בטפטופים בערך ממאי.

אפרת חקאק: אבל בפיילוט לא היו עבירות פליליות.

סתיו קבלו: לא היו עבירות פליליות, אבל המתווה היה פחות או יותר זהה.

סתיו קבלו: מעבר לזה, יש לנו גם תיבת מייל וגם חמ"ל עם טלפון זמין 7/24 לשאלות.

סתיו קבלו: לגבי היידוע של הסוכן – ברגע שהוא מגיש את אותה בקשה, אחד מהדברים שהוא חותם עליהם זו הצהרה שבה מפורטות כל החובות שלו שהוא יודע, והוא מתחייב והוא מכיר, והן ממש מפורטות אחת-אחת.

סתיו קבלו: זה לא אני מתחייב לכל מה שכתוב בנוהל, אלא הן ממש מפורטות אצלנו באתר במסגרת הבקשה אחת-אחת, ואחר כך הוא חותם.

סתיו קבלו: גם התייר חותם על הצהרה שהוא מכיר, גם שם הכול מפורט, ושהוא יודע את כל - - -

סימון דוידסון: מתי הוא חותם, לפני שהוא נכנס לארץ, או לפני שהוא מזמין את כרטיס הטיסה?

סתיו קבלו: לפני שמאשרים את הבקשה.

סתיו קבלו: זאת אומרת, כשהסוכן מגיש את הבקשה, הוא כבר צריך להגיש את הכול.

סתיו קבלו: התיירים כבר אמורים להיות מעודכנים מראש.

סימון דוידסון: יואב, אני רוצה לשאול אותך שאלה, לפני שאנחנו נמשיך, ברשותך.

סימון דוידסון: משרד התיירות הלך כברת דרך.

סימון דוידסון: אתם חלק מהסיפור הזה.

סימון דוידסון: האם אתה כמי שיושב פה כנציג – אני רואה אותך כנציג המדריכים, כי אתה נמצא פה.

סימון דוידסון: אתם מודעים לכל הסעיפים, לכל התקנות, לנושא הפלילי, לקנסות?

יואב רותם: אחד הדברים שעכשיו אנחנו בדיוק מדברים עליו – אלינו זה הגיע דרך נציגי הוועדה, עוזרים פרלמנטריים של חברי הכנסת מהוועדה.

יואב רותם: אני לא יודע אם אני אמור להגיד את זה, אבל זו אולי אחת הבעיות בכל המשבר שלנו, מורי הדרך, שאנחנו לא חלק מהתהליך, שלא מתייעצים אתנו.

יואב רותם: אין משהו רשמי - - -

סימון דוידסון: אתם כן.

סימון דוידסון: אתם כן.

סימון דוידסון: אני ראיתי אותך יותר מאת ראש הממשלה.

יואב רותם: לא עבר אלינו בצורה רשמית הדבר הזה.

יואב רותם: אני אומר לך, אני אישית – דעתי עכשיו, לא כנציג מורי הדרך – מורה דרך אצלי צריך להתעדכן - - -

סימון דוידסון: עזוב את העבר, אני שואל עכשיו לעתיד.

סימון דוידסון: אנחנו חותמים על תקנות היום, יש לנו אחריות.

סימון דוידסון: אני שמעתי את משרד התיירות, אנחנו רוצים להבין שאתם מודעים לזה, שאתם קראתם ואתם יודעים, ואתה מעביר את החומר למדריכים, שהכול ברור וידוע, ושמחר בבוקר לא תעלה בטלוויזיה ותגיד הפתיעו אותי.

יואב רותם: אבל זה לא הועבר אלינו בצורה – למורי הדרך, או לפחות לארגונים הנציגים, יש את אגודת מורי הדרך מורשת דרך, לא הייתה השיחה הזאת עם הסמנכ"ל.

יואב רותם: יכול להיות מאוד להיות שהנוהל הרשמי צריך להיות שדרך המארגנים צריכה להיות השיחה הזאת ולכן זה פותר את זה.

יואב רותם: אבל זה לא הועבר.

יואב רותם: אני אומר שארגון מורשת דרך כבר לקח על עצמו ניסיון להעביר את זה למורי הדרך בצורה הכי ברורה והכי חד משמעית כדי שאנשים ידעו למה הם נכנסים.

יואב רותם: אבל מה שהוצג פה, לדעתי זה דבר שהוא נכון, שהמארגן, שהוא אמור - - -

סימון דוידסון: הסוכן.

יואב רותם: כן, המארגן, הסוכן.

יואב רותם: זה כמו בכל קבוצה שמתרחשת – עוד לפני הקורונה, יש תדריך לפני תחילת קבוצה, וזה דבר שאמורים לעבור עליו.

סימון דוידסון: גברתי ממשרד התיירות, אני הייתי מבקש משהו - - -

סתיו קבלו: אני רק אגיד שאני לוקחת את ההערה ואנחנו נבקש מהמשרד להוציא את זה בצורה מסודרת למורי הדרך.

סימון דוידסון: יפה, זהו.

סימון דוידסון: חשוב מאוד שהכול יהיה ברור וידוע.

סימון דוידסון: אנחנו הולכים פה למהלך, ובסוף כולנו רוצים שהוא יצליח.

יואב רותם: ישר קפץ לי הטלפון של החמ"ל, זה דבר נהדר אגב.

אפרת חקאק: את הנוהל היותר מפורט אתם כן ראיתם?

נינא כהן קרן: הנוהל מפורסם באתר משרד התיירות, כל מי שרוצה לראות אותו יכול לגשת.

נינא כהן קרן: אנחנו נפיץ את הקישור למורי הדרך, יש לנו תפוצה שלהם ונדאג שזה יקרה.

אפרת חקאק: כמובן שזה אולי אפילו יותר חשוב, שתכירו את הנוהל.

אפרת חקאק: זה נוהל מפורט וגם מונגש.

יואב רותם: נכון.

יואב רותם: אני חייב לציין שאחת – לא בעיה, אבל יש הודעות לתקשורת שמגיעות דרך כל מיני גורמים למורי הדרך, ויש את מה שעלה פה בוועדה כתפרים של הוועדה לדברים מינהליים.

יואב רותם: אני חושב שמשרד התיירות צריך להגיש טופס מיוחד שבו כל הנתונים, מהראשון עד האחרון, שכל מי שעוסק בדבר הזה צריך לדעת אותם, לא רק הכותרות הראשיות, כי לפעמים יש דברים קטנים שחסרים בהודעה לתקשורת.

סימון דוידסון: אני מסכים אתך.

סימון דוידסון: זה מאוד מאוד חשוב.

סימון דוידסון: משרד התיירות חייב להיות מאוד מאוד ברור כלפי הסוכנים והמדריכים.

סימון דוידסון: יש פה נושאים שהם פליליים, יש פה קנסות, יש פה אחריות של הסוכנים והמדריכים, ואחריות שלכם כמשרד התיירות להבהיר לכם את זה באופן ברור הכי פשוט שיכול להיות, שלא יופתעו, ובעוד יומיים יעלו בתקשורת ויגידו לא ידענו.

סתיו קבלו: ההערות התקבלו.

סימון דוידסון: תודה רבה.

אפרת חקאק: אני אשמח שתציגו לפחות בקווים כלליים את החובות ומה הפכתם לעבירות פליליות ומה מתוך זה הפכתם לעבירות מינהליות.

נינא כהן קרן: אני רק אגיד קודם שהתיירים נכנסים עם תנאי שהייה ייחודיים והם אמורים להכיר אותם, אני חושבת שאפילו לחתום על זה שהם מכירים אותם.

נינא כהן קרן: הרי בכל זאת מדובר בתיירים, באזרחים זרים, הם לא מכירים, הם יכולים לטעות בתום לב ולא להבין בדיוק מהן ההוראות שחלות עליהן או לאיזה מקום הם נכנסים.

נינא כהן קרן: לכן אנחנו כן ראינו חשיבות מאוד גדולה לקבוע את ההוראות לגורמים שמלווים אותם, לנותני השירות אנשי המקצוע שאמורים להכיר היטב את המתווה.

נינא כהן קרן: מצד שני, לא מיהרנו להפליל כל הוראה שמופיעה כאן, אלא רק את הדברים שהם בליבת ההסדר הזה או שהם הכי חמורים והכי חשובים.

נינא כהן קרן: החובות כוללות גם הוראות לגבי יידוע של התיירים לגבי החובות שחלות עליהם, מינוי של מדריך ונהג קבוע.

נינא כהן קרן: מדובר בקפסולה ולכן חשוב שגם המדריך והנהג יהיו אנשים קבועים ושהם בעלי תו ירוק.

נינא כהן קרן: כמובן שאסור להם לקחת אותם למקומות שהם מסוכנים מבחינת סיכון להדבקה או לכל מיני אירועים מאורגנים בהשתתפות של אנשים נוספים.

נינא כהן קרן: הם צריכים לתאם מראש את אתרי הביקור והמסעדות ולהקצות אזור נפרד כדי לשמור על בידוד המגעים הזה עד כמה שניתן.

נינא כהן קרן: ולדווח על עצם ביצוע הבדיקות, וכמובן במקרה של קבלת תוצאה חיובית, גם על תוצאה חיובית, או אם נודע להם על הפרות מצד התיירים, הפרות מכוונות, אז גם לדווח על כך.

נינא כהן קרן: מבחינת העבירות הפליליות, רובן על הסוכן.

נינא כהן קרן: יש שתי עבירות שנקבעו גם לגבי המדריך, אבל הסוכן הוא המארגן של הקבוצה וזה שאמור להכיר ולקחת את האחריות המשמעותית יותר.

סימון דוידסון: האם יש את כל זה בשפות זרות לתיירים עצמם, או שזה אחריות המארגנים?

סתיו קבלו: אנחנו מתרגמים גם את הנוהל וגם את ההצהרות בשלב ראשון לאנגלית, והמשרד עושה בחינה באיזה עוד שפות נדרש.

סתיו קבלו: ההצהרות יועלו בעוד שפות ככל שיידרש.

קריאה: יש קהל גדול של מדריכים דוברי אנגלית בלבד, אז צריך לדאוג - - - באופן מסודר גם באתר וגם בתוכן הדברים.

סימון דוידסון: אין לנו נציגים של סוכנים פה, נכון?

אלטשול: אני עבדתי בסוכנות.

סימון דוידסון: לא שעבדת, יש התאגדות, התאחדות?

אלטשול: יש לשכה.

סימון דוידסון: יש מישהו בזום?

יואב רותם: אמיר היה בזום.

אסף פרידמן: היה, דיבר הרבה.

אלטשול: דני פה, אבל אני מקושר לעמדות - - -

סימון דוידסון: הייתי רוצה לשאול אותו שאלה.

אלטשול: יש לי קשר רציף אתם.

סימון דוידסון: הייתי רוצה לדעת שהם מודעים לטבלה הזאת, לנושאים האלה, לאחריות הזאת.

אלטשול: הם לא מרוצים מזה שהם הפכו להיות שוטרים, אבל - - -

סימון דוידסון: אני רוצה להיות שקט שאני יודע שאנחנו חותמים עכשיו והכול ברור וידוע וכולם יודעים ואין הפתעות.

אלטשול: כי מדריך מייצג את העובד בתחום גם באופן הכשרת המדריכים, זו אחריות גדולה.

אלטשול: והם מוכנים לקבל את זה, אבל צריך להיות גם – אלו אנשים מבוגרים, אלו לא אסירים, והם צריכים איכשהו - - -

סימון דוידסון: במדינתי אני חי.

סימון דוידסון: אני יודע איך הדברים עובדים, אני יודע שאכיפה – אומרים שיש אכיפה.

סימון דוידסון: אבל יש לנו אחריות לשמור על קודם כל על הציבור פה.

סימון דוידסון: המחלה משתוללת בעולם, ואנחנו בהחלט רוצים להכניס תיירים, בעיקר את כל הנושא שדיברנו מקודם.

סימון דוידסון: אבל בסוף אנחנו רוצים לדעת שהסוכנים יודעים את התפקיד שלהם ואת האחריות שלהם ואת הנושאים הפליליים, ושמשרד התיירות מעביר להם את זה באופן ברור, שקוף, קל, שהכול יהיה ברור, ושהמדריכים מודעים, ושיהיה בהצלחה לכולם.

סימון דוידסון: אבל זאת אחריות שלנו.

סתיו קבלו: לשכת מארגני התיירות הנכנסת היו אתנו בקשר לאורך כל הדרך גם בכתיבת הנוהל ובתקופת הפיילוט וגם כעת.

סתיו קבלו: שוב, כמו שנאמר פה, הם כמובן לא מרוצים מכל התנאים שצריכים, אבל בהינתן שזו החלופה היחידה שעומדת, הם - - -

סימון דוידסון: בקשה אישית שלי לך, שהכול יהיה מאוד מאוד ידוע וברור.

סתיו קבלו: אנחנו נעשה על זה דאבל-צ'ק.

יואב רותם: רק שאלה נוספת, זה עלה מקודם בדיונים, האם יש פירוט מה קורה אחרי שבעת הימים הראשונים, כשכולם כבר עשו את כל הבדיקות שצריך, נגמרו שבעת הימים הראשונים?

יואב רותם: יש קבוצה נניח של 14 יום שאני מוליך או שסוכן הביא אותה – האם יש פירוט מה השוני שקורה אחרי שבעה ימים?

סימון דוידסון: זה לא אחרי שבעה, זה אחרי 14 אתה מתכוון.

יואב רותם: לא, הם הרי עשו שלוש בדיקות בתוך שבעת הימים האלו.

סתיו קבלו: ניתן לקצר בבדיקת PCR שנערכת החל מהיום השביעי.

סתיו קבלו: השוני היחידי הוא לעניין עצם ביצוע הבדיקות למען היציאה מהבידוד.

סתיו קבלו: זאת אומרת, הקבוצה ממשיכה להתנהל עם מדריך בקפסולה, לא יכולה להיכנס למקומות תו ירוק שהוחרגו פה.

סתיו קבלו: ההבדל היחיד הוא – נגיד שהקבוצה הזאת מהיום השביעי הולכת לישון במדבר שבוע, אז היא לא תצטרך לעשות בדיקות כי היא לא צריכה תו ירוק למען זה.

סתיו קבלו: אבל אם הם רוצים להיכנס למסעדות, הם כן ימשיכו לבצע בדיקות.

סימון דוידסון: אבל כל הנהלים נשמרים – השמירה שלהם כקפסולה ולא יוצאים מהמלון וכל זה.

אפרת חקאק: את יכולה להמשיך.

נינא כהן קרן: העבירות שקראת כאן – חובה למנות מדריך או נהג שהם בעלי תו ירוק קבועים.

נינא כהן קרן: החובה של המדריך היא לא להתיר להם לשהות מחוץ למתחם – על זה אין קנס מינהלי כי אם יש פה הפרה משמעותית אז נדרשת חקירה.

נינא כהן קרן: אנחנו לא מדברים על מקרה שהמדריך בדיוק הלך לשירותים ומישהו בדיוק חצה את הכביש ונכנס בלעדיו, אלא על הפרה משמעותית, ולכן זה גם לא קנס מינהלי.

סימון דוידסון: דני אמיר בזום?

נינא כהן קרן: האיסור לבקר ביחד אתם – אנחנו יודעים שלא תמיד בהכרח יש לו שליטה על כל מה שקורה כשהוא לא נמצא שם, אבל אסור לו לבקר ביחד אתם, לסייע או להוביל אותם למקום שאסור להם לשהות בו כמו חתונה באולם אירועים או מועדון.

נינא כהן קרן: לנהל את הרישום לצורך חקירה אפידמיולוגית במקרה שיהיה צורך לבצע חקירה אפידמיולוגית, לדווח למשרד התיירות על ביצוע הבדיקות בשבוע הראשון.

נינא כהן קרן: אני אגיד ששני אלה ברף הנמוך יותר הם קנס של 2,000 שקלים ומשרד התיירות ממילא מבצע בקרה על חובת הדיווח הזו.

נינא כהן קרן: בנוסף, עבירה חמורה יותר של קנס של 5,000 שקלים, אם הוא לא דיווח במקרה של קבלת תוצאה חיובית על ידי אחד מהתיירים.

נינא כהן קרן: אני אגיד שהם חותמים על טופס ויתור סודיות, ולכן הם יודעים שהם צריכים להעביר את התוצאות של הבדיקות שלהם לסוכן; או אם הוא לא דיווח במקרה שהוא ידע שהייתה הפרה מצד התיירים, גם זה לא כקנס מינהלי כי זה פחות מתאים לסיטואציה של קנס מינהלי אלא במקרה כזה תצטרך להיות חקירה.

סימון דוידסון: שאלת תם – התיירים שמגיעים משלמים על בדיקות ה-PCR פה?

נינא כהן קרן: כן.

קריאה: זה חלק מהחבילה, לא אחד-אחד.

נינא כהן קרן: כן, אבל זה לא על חשבון קופת החולים.

סימון דוידסון: חבר הכנסת בגין, אנחנו סיימנו את ההקראה.

סימון דוידסון: מי בעד התקנות?

סימון דוידסון: מי נגד?

סימון דוידסון: בעד אישור התקנות – פה אחד

סימון דוידסון: התקנות אושרו.

סימון דוידסון: זה תיקון 9.

סימון דוידסון: אנחנו מאחלים הצלחה למשרד התיירות, למדריכים, לכל העוסקים בעולם הזה, שתהיה פרנסה טובה, שיגיעו תיירים ושישמרו על הבריאות שלהם ושנשמור על הכללים.

סימון דוידסון: אני מחזק עוד פעם את שר התיירות.

סימון דוידסון: אני יודע כמה הוא עבד קשה, אני יודע כמה האנשים של משרד התיירות –המנכ"ל, הסמנכ"לים, העובדים – פעלו מול משרד הבריאות ומשרד המשפטים.

סימון דוידסון: זה לא פשוט, זו התעסקות שהייתה מאוד מורכבת.

סימון דוידסון: האחראי על המדריכים, לפעמים גם צריך להחמיא לשר שעבר כל כך קשה, חלק זה בשבילכם.

יואב רותם: אני מחמיא לו כשאני יכול.

יואב רותם: רק שאלה קטנה, עלו פה דברים גם בנוגע – חבר הכנסת קריב העלה לגבי השבעה הימים, מה קורה עם זה?

סימון דוידסון: אנחנו העברנו את זה לדיון הבא.

סימון דוידסון: אנחנו נקיים דיון ממש בעוד שבוע, נכון?

אפרת חקאק: בשבוע הבא נקיים דיון באופן כללי.

סימון דוידסון: גם לגבי הנושאים שחבר הכנסת לשעבר דב ליפמן העלה.

סימון דוידסון: כל הנושאים האלה יעלו בדיון הבא.

סימון דוידסון: אנחנו מקדמים את זה לדיון הבא.

סימון דוידסון: גם לגבי המספר הנמוך יותר, הכול זז לדיון הבא, ככה זה עובד פה.

סימון דוידסון: אנחנו עוברים לתיקון 10?

אפרת חקאק: אנחנו עוברים לתיקון מס' 10, שזה לעניין הקלות התו הירוק ובכלל בשטח הפתוח.

אפרת חקאק: למשרד הבריאות יש מצגת?

אפרת חקאק: למי יש מצגת, למשרד הבריאות?

אפרת חקאק: הם יציגו גם את ההקלות שהם הביאו לנו לסט הזה, וגם את התוכניות שלהם לעתיד ליציאה מהגל הזה.

סימון דוידסון: לפני שאת מתחילה, אילנה, אני רוצה להגיד לך שהרבה מלחמות עשיתי בחיי.

סימון דוידסון: אחת המלחמות והקרבות העיקשים ביותר היה שאת תקבלי אישור קבוע להגיע לכנסת ישראל.

סימון דוידסון: ומאותו היום שקיבלת את האישור, לא ראינו אותך פה.

אילנה גנס: בהחלט תקלה.

אילנה גנס: אנחנו נשלים את הפערים.

אילנה גנס: קודם כל, זה קשור לדברים משמחים, שאנחנו בירידת תחלואה, ולכן האינטנסיביות של המפגשים שלנו הצטמצמה, וטוב שכך.

אילנה גנס: אנחנו שמחים לשמור על קשר, מה שנקרא – להתראות בשמחות, אבל לפעמים אני מגיעה.

אילנה גנס: ברשותכם, אני אציג קצת את המתווה של ההקלות, ובכלל את התפיסה שלנו של היציאה מגל התחלואה.

אילנה גנס: אני אציין שמשרד הבריאות הביא גם בסיום גלי התחלואה הקודמים איזושהי תוכנית ליציאה מגל תחלואה שמציגה את ההקלות המדורגות שלה

אילנה גנס: בנתנו נכון לנקוט בהן בהתאם לירידה של התחלואה ולמצב הפעילות במשק, כאשר הכוונה היא לאפשר לכמה שיותר אנשים להיות פתוחים ללא כל הגבלות, לצד מאמץ בכל מקרה להמשיך ולשמר את התחלואה ברמות נמוכות.

אילנה גנס: הקונספט באופן עקרוני אומר שבשלב הראשון של ההקלות אנחנו כרגע בהחלט רואים אפשרות ללכת להקלות, בעיקר במקומות הפתוחים, ששם אנחנו מבינים שמבחינה אפידמיולוגית הסיכון לתחלואה הוא הרבה יותר נמוך, ולכן כתפיסה, ההבנה שלנו היא שאנחנו יכולים ללכת להקלות, אם זה מבחינת הגבלת התקהלויות, חובת מסיכות, ותיכף נעבור על הדברים שעודכנו במסגרת השלב הנוכחי.

אילנה גנס: וכמובן גם כל מה שקשור לתו הירוק, גם כאן אנחנו מבינים שיש מקום לתת הקלות לפעולות, בעיקר במקומות הפתוחים.

אילנה גנס: אבל השלב הראשון כולל בעיקר הקלות שמרביתן הן בשטח פתוח.

אילנה גנס: בשלב הבא, ככל שנמשיך לראות מגמת תחלואה בירידה – שלצערנו, היא קצת נעצרה בשבוע-שבוע וחצי האחרונים, אנחנו מדשדשים סביב כ-500 חולים מאומתים בממוצע שבועי בשבוע וחצי האחרונים עם מקדם הדבקה שקצת עלה בעקבות כמה אירועים יותר גדולים שחווינו בשבוע האחרון, ולכן אנחנו עדיין לא ירדנו לעשרות בודדות כפי שהיינו בין גל התחלואה השלישי לרביעי.

אילנה גנס: אבל ככל שנתקרב למספרים הקטנים יותר, בשאיפה שנגיע לשם ונתייצב על המספרים האלה, נוכל בהחלט לעבור לשלב שני של הקלות גם בחללים סגורים, כולל ביטול מגבלות על חללים סגורים מבחינת התקהלויות, וגם מגבלות תו ירוק, שגם שם נוכל ללכת להרחבה נוספת של הקלות.

אילנה גנס: אבל עם זאת, אחד הדברים שהם קו מנחה מבחינתנו, שחשוב לנו להטמיע ולהוביל גם במסגרת כל התקנות זה את התפיסה של החיים לצד הקורונה, שאומרת שגם בשלב שנגיע לירידת תחלואה מאוד משמעותית ונתייצב עליה, עדיין נצטרך לשמור על אלמנטים מסוימים של תו ירוק, של מסכות במקומות סגורים כעיקרון שילווה אותנו גם בחודשים הקרובים לאורך זמן בשביל להמשיך ולשמור על אותה תחלואה ברמות נמוכות, במיוחד כשאנחנו מתקרבים לתקופת חורף, שמאופיינת באופן תמידי בתחלואה נשימתית מוגברת – פחות ראינו אותה בשנה שעברה לאור הסגרים והשימוש במסכות, אז לפחות זה משהו שהקל על התמודדות מערכת הבריאות ולא אתגר אותנו במלחמה בכמה חזיתות במקביל.

אילנה גנס: כתפיסה, אנחנו מבינים שאלמנטים מסוימים של תו ירוק ומסכות בחללים סגורים יצטרכו ללוות אותנו לאורך זמן, ומבחינתנו כעמדה מקצועית, לא יהיה נכון להסיר אותן גם כשנתייצב על עשרות בודדות של חולים מאומתים ביום.

אילנה גנס: לפניכם ההקלות בשלב הראשון כפי שהן הותקנו בתקנות שמובאות היום לאישורכם.

אילנה גנס: הן כוללות הסרה של חובת מסכות בהתקהלות מעל 100 איש בשטח פתוח, דבר שלא היה בתקנות, הוא היה בצו בידוד בית וכרגע עודכן.

אילנה גנס: עדיין נשארת חובת מסכות בחללים סגורים.

אילנה גנס: אם אנחנו מדברים על מגבלת תפוסה באירועי שמחה, אנחנו כרגע נמצאים בהגבלות שהיו – 500 בחללים פתוחים ו-400 בסגורים, כאשר הסרנו הגבלות על כל אירוע שמתקיים בשטח פתוח ונכון להיום לא תהיה הגבלה.

אילנה גנס: בחללים סגורים אנחנו הקלנו עם מספר משתתפים שיכול להגיע היום ל-600 בחלל סגור.

אילנה גנס: כמובן שכל האירועים האלה עדיין - - - בתו ירוק, בדיוק כפי שהיה עד עכשיו.

אילנה גנס: הקלות נוספות בחובת תו ירוק מתייחסות לבתי תפילה, אירועי תרבות וספורט, מקומות ישיבה, שגם כאן חובת תו ירוק הייתה מוחלטת.

אילנה גנס: כאן אנחנו מאפשרים בשלב הזה להקל ולפטור מחובת תו ירוק, תוך שמירה עדיין על מגבלת התקהלות מסוימת.

אילנה גנס: מקום פתוח – עד 1,000 משתתפים ללא חובת תו ירוק, ומקום סגור – עד 100 משתתפים ללא חובת תו ירוק.

אילנה גנס: ושוב, כאמור, כאשר אנחנו הולכים בהסתכלות קדימה, הכוונה שלנו היא להסיר כמה שיותר הגבלות תפוסה עד להסרתן המלאה, לשמור על תו ירוק, במיוחד במקומות שאנחנו מבינים שהם מקומות רגישים יותר, מקומות שיש לנו שם אוכלוסייה בסיכון לתחלואה קשה כמו מוסדות בריאות, מוסדות גריאטריים, מוסדות שיקומיים למיניהם, בתי ספר שנוגעים בעיקר באוכלוסיות ילדים שעדיין לא מחוסנות בכלל.

אילנה גנס: התו הירוק פה מתייחס גם לתו ירוק עובדים.

אילנה גנס: ומסכות בחללים סגורים, שלהבנתנו, יצטרכו ללוות אותנו לאורך זמן.

אילנה גנס: עד כאן מבחינת התפיסה.

אילנה גנס: אם יש שאלות, אשמח לענות כמובן.

סימון דוידסון: תודה רבה אילנה.

סימון דוידסון: תודה רבה.

סימון דוידסון: אפשר להקריא.

אפרת חקאק: אם אין שאלות, אז אני אקריא.

סימון דוידסון: אילנה, כשאת מדברת על הקלות בשלב השני, מה זה אומר?

סימון דוידסון: מתי זה?

סימון דוידסון: בעוד כמה זמן זה עולה?

אילנה גנס: שוב, אנחנו עדיין לא הגדרנו פרמטרים מדויקים, אנחנו כמובן מבינים שאנחנו נצטרך להמשיך לרדת במספר החולים המאומתים עם מקדם הדבקה שימשיך להיות מתחת ל-1.

אילנה גנס: כלומר, מגמת הירידה חייבת להישמר.

אילנה גנס: לא קבענו איזשהו יעד מספרי ובאיזו כמות תחלואה של ממוצע יומי אנחנו נוכל להתקדם.

אילנה גנס: זה יושפע מעוד כל מיני שינויים, כולל מתווה התיירות שאנחנו מכניסים.

אילנה גנס: לא צופים שתהיה לו – לפחות מקווים שלא – השפעה דרמטית על תמונת המצב האפידמיולוגית במדינת ישראל כי הוא אמור לשמור על גבולות גזרה מאוד מאוד ברורים ולפקח – גם אם מגלים מקרי תחלואה, ואנחנו מבינים שנגלה, לפחות שנוכל להכיל את האירועים האלה במהרה, ולא לאפשר להם להתפשט ולגרום להתלקחות של תחלואה בישראל.

אילנה גנס: אבל אנחנו רואים עדיין מספר לא קטן של אירועי תחלואה, כולל התפרצויות, במערכת החינוך, אירוע של עובדים זרים שחווינו בשבוע האחרון בצפון.

אילנה גנס: זה משהו שעדיין ממשיך ללוות אותנו.

אילנה גנס: שוב, כרגע אני לא יודעת לנקוט במספר, קצת קשה להגיד אותו, ויש עוד הקלות שאנחנו מכניסים עכשיו שגם להן יש פוטנציאל להשפיע על התחלואה, אבל אנחנו מעריכים שבטווח של שבועות נוכל להתקדם לשם.

סימון דוידסון: בסדר גמור.

סימון דוידסון: תודה רבה אילנה.

סימון דוידסון: אנחנו נתחיל להקריא.

אפרת חקאק: אני אקריא את התקנות.

אפרת חקאק: אנחנו בתיקון מס' 10.

אפרת חקאק: "בתוקף סמכותה לפי סעיפים 4, 6, 7, 8, 9, 12, 23, 24, 25 ו-27 לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש"ף

אפרת חקאק: –2020 (להלן – החוק), מתקינה הממשלה תקנות אלה: תיקון תקנה 1א – 1.

אפרת חקאק: בתקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)(הגבלת פעילות של מקום ציבורי או עסקי והוראות נוספות), התשפ"א-2021 (להלן - התקנות העיקריות), בתקנה 1א(א), במקום "לא יקיים אדם התקהלות ולא ישתתף בהתקהלות" יבוא "לא יקיים אדם התקהלות במבנה ולא ישתתף בהתקהלות במבנה", אחרי "עולה על ההתקהלות המותרת" יבוא "במבנה" ובמקום הקטע החל במילים "לעניין זה, "התקהלות מותרת"" ועד סופו יבוא "לעניין זה, "התקהלות מותרת במבנה" – עד 100 אנשים".

אפרת חקאק: " – שזה תרגום של מה שאילנה אמרה לנו עכשיו במילים יותר פשוטות.

אפרת חקאק: "תיקון תקנה 2 – 2.

אפרת חקאק: בתקנות 2(א) לתקנות העיקריות, בפסקה (7), אחרי "או מקום שמתקיים בו פסטיבל" יבוא "ולמעט מקום שמתקיימים בו אירוע ספורט או פעילות תרבות בנוכחות קהל בהושבה בלבד ועם מספר צופים כמפורט להלן: (1) אם המקום מצוי בשטח פתוח – עד 1,000 צופים; (2) אם המקום מצוי במבנה – עד 100 צופים;".

אפרת חקאק: תיקון תקנה 4א – 3.

אפרת חקאק: בתקנה 4א(א) לתקנות העיקריות – (1) בתקנת משנה (א), במקום "מקום הפתוח לציבור שמתקיימות בו תפילות ופועל בתפוסה של מעל 50 אנשים" יבוא "מקום הפתוח לציבור שמתקיימות בו תפילות המצוי במבנה, ופועל בתפוסה של מעל 100 אנשים, או מקום הפתוח לציבור שמתקיימות בו תפילות המצוי בשטח פתוח, ופועל בתפוסה של מעל 1,000 אנשים"".

אפרת חקאק: "(2) בתקנת משנה (ג)" – פה יש טעות בנוסח שקיבלנו ו משרד הבריאות כבר תיקן את הטעות בפרסום, אז אני אקריא עם התיקון.

אפרת חקאק: "בתקנת משנה (ג), במקום "שמתקיימות בו תפילות, הפועל בתפוסה של עד 50 אנשים בדרך של פתיחתו לציבור" יבוא "שמתקיימות בו תפילות המצוי במבנה, ופועל בתפוסה של עד 100 אנשים, או מקום שמתקיימות בו תפילות המצוי בשטח פתוח, ופועל בתפוסה של עד 1,000 אנשים, בדרך של פתיחתו לציבור"".

אפרת חקאק: ואז בסיפה, במקום 50 אנשים צריך לבוא 100 אנשים או 1,000 אנשים לפי העניין, שזה מתכתב עם הרישה.

אפרת חקאק: "תיקון תקנה 4ב – 4.

אפרת חקאק: בתקנה 4ב(א) לתקנות העיקריות - (1) ברישה, המילים "במקום ציבורי או עסקי הפועל ב"תו ירוק" כאמור בתקנה 2(א)(1) המצוי במבנה או בשטח פתוח או" - יימחקו, ובמקום "במקום ציבורי או עסקי הפועל ב"תו ירוק" כאמור בתקנה 2(א)(2), (3) או (7)" יבוא "במקום ציבורי או עסקי הפועל ב"תו ירוק כאמור בתקנה 2(א)(1), (2), (3) או (7)"; (2) במקום פסקה (1) יבוא: "(1) במקום כאמור בתקנה 2(א)(1) המצוי במבנה – עד 600 איש; לעניין זה, "המצוי במבנה" – לרבות מקום כאמור שהאירוע המתקיים בו, מתקיים חלקו במבנה וחלקו בשטח פתוח;"".

אפרת חקאק: – זו התפוסה המותרת במקום הפועל בתו ירוק, אז זה מתכתב עם תקנה (2).

נינא כהן קרן: וגם העלאת מגבלת התפוסה באולם סגור מ-400 ל-600.

אפרת חקאק: נכון.

אפרת חקאק: איך הגעתם ל-600 באמת?

נינא כהן קרן: ניסינו לייצר איזושהי התאמה; מצד אחד, זה אירוע מסוכן שתמיד היה פחות מ-1,000, מצד שני, לאור מגמת ההקלות, אז עשינו – אבל כמו שאילנה הראתה בשלב הבא, ככל שהתחלואה תמשיך לרדת אז תישאר ההגבלה של התו הירוק ולא מגבלת התפוסה.

נינא כהן קרן: זה הצפי לשלב הבא אם התחלואה תמשיך.

אפרת חקאק: "תיקון תקנה 4ג – 5.

אפרת חקאק: בתקנה 4ג(ד) לתקנות העיקריות - (1) במקום פסקה (6) יבוא: "(6) מקום הפתוח לציבור שמתקיימות בו תפילות המצוי במבנה ופועל בתפוסה של עד 100 אנשים או מקום הפתוח לציבור שמתקיימות בו תפילות המצוי בשטח פתוח ופועל בתפוסה של עד 1,000 אנשים;"; (2) בסופה יבוא: "(8) מקום שמתקיימים בו אירוע ספורט או פעילות תרבות בנוכחות קהל, בישיבה בלבד ועם מספר צופים כמפורט להלן: (א) אם המקום מצוי בשטח פתוח - עד 1,000 צופים; (ב) אם המקום מצוי במבנה – עד 100 צופים.

אפרת חקאק: "" – 4ג מתייחס לתפוסה המותרת למקום שלא פועל בתו ירוק ולכן גם הוא צריך להתכתב עם התיקון שהקראתי לפני כן.

אפרת חקאק: אין עוד משהו.

אפרת חקאק: "תיקון תקנה 15" – סעיף התוקף.

אפרת חקאק: "6.

אפרת חקאק: בתקנה 15 לתקנות העיקריות, במקום "ז' בכסלו התשפ"ב (11 בנובמבר 2021)" יבוא "כ"א בכסלו התשפ"ב (25 בנובמבר 2021)"".

אפרת חקאק: זה בעוד שבועיים.

אפרת חקאק: "תחילה – 7.

אפרת חקאק: תחילתן של תקנות אלה ביום ח' בכסלו התשפ"ב (12 בנובמבר 2021)".

אפרת חקאק: זה מחר, אבל התקנות עצמן כבר פורסמו.

אסף פרידמן: הלילה בחצות.

אפרת חקאק: הלילה בחצות.

סימון דוידסון: לפני שאנחנו נצביע על התקנות, פרופ' חגי לוין רוצה לומר מספר מילים.

סימון דוידסון: בבקשה, פרופ' חגי לוין.

חגי לוין: תודה רבה לך.

חגי לוין: קודם כל, אנחנו תומכים בגישה שמשרד הבריאות מציג, מצד אחד, של חיים בצד הקורונה, ומצד שני, הבנה שיש עדיין מגיפה עולמית ולכן עדיין צריכות להיות מגבלות כלשהן.

חגי לוין: אנחנו בעד ההקלות הללו, אבל אנחנו מבקשים גם מהוועדה וגם ממשרד הבריאות לקיים דיון מסודר ב- – אפשר לקרוא לזה הקלות נוספות, אבל בשינוי ההנחיות לאור מצב התחלואה המשתנה, לאור העובדה שאושרו, או יאושרו בקרוב, החיסונים לילדים בגיל 11-5.

חגי לוין: ילדים בני 5-3 נותרו במן אזור דמדומים, ואנחנו מציעים להעלות את גיל הפטור מהתו הירוק לגיל 5.

חגי לוין: הקבוצה הזאת דומה אפידמיולוגית לגיל הצעיר יותר.

חגי לוין: אנחנו מבקשים לדון ספציפית, מבקשים ממשרד הבריאות לקיים דיון בעניין הזה.

חגי לוין: אמר אתמול יושב-ראש הצט"מ שנושא התו הירוק לא נדון בצט"מ.

חגי לוין: אני יודע שהוא גם לא נדון בצורה מעמיקה בקבינט המומחים.

חגי לוין: אז אני חושב שחשוב גם לכם כוועדה לשמוע באיזה פורום מקצועי ההחלטות המורכבות הללו שצריכות לאזן בין שיקולים בריאותיים, אבל גם שיקולים רבים אחרים, איך הן נידנות ומוחלטות.

חגי לוין: יש פה אי ודאות וצריך לקבל החלטות מורכבות, אבל חשוב שהתהליך יהיה מקצועי וייקח בחשבון את כל השיקולים.

חגי לוין: אנחנו חייבים לציין שיש פער מסוים עדיין בתו הירוק בין מוזיאונים, שנמצאים במצב מוחמר יחסית, לעומת אותם אנשים שנמצאים בסופרמרקט או בקניון בצורה חופשית, אבל במוזיאון, שהסיכון בו איננו גבוה כי אנשים לא צועקים, לא שרים ונמצאים עם מסיכות, גם לא אוכלים, אז אולי צריך לחשוב, בעידן שהתחלואה יורדת גם על מקומות כאלה כי גם המזון התרבותי הוא לא פחות חשוב מהמזון הכללי.

חגי לוין: תודה רבה.

סימון דוידסון: תודה רבה פרופ' חגי לוין.

סימון דוידסון: חבר הכנסת בגין.

זאב בנימין בגין: כתוצאה מן השינויים שחלים, כמובן גם מן ההצלחה היחסית בהדברת המגפה ברגע זה, אנחנו מוכרחים לשנות את הכללים מפעם לפעם.

זאב בנימין בגין: אבל יש לי חשש – ואני מבקש תשובה מן הממשלה – שקשה יהיה לאזרחים לעקוב אחרי השינויים האלה, להבין את משמעותם, ומכאן עלולה לבוא מידה של זלזול והקלת הדעת במשמעויות שלהם.

זאב בנימין בגין: לכן שאלתי היא מה אתם מתכננים כדי להביא את השינויים האלה, להסביר אותם, ומצד שני, להסביר, כמו שאמר פרופ' לוין, בסך הכול הסכנה עוד אתנו, הענק הזה, שרדום עכשיו, עוד עלול להתעורר עלינו.

זאב בנימין בגין: אני חושב שזה יהיה מאוד חשוב.

זאב בנימין בגין: דרך אגב, זה גורר זלזול מסוים בעטיית המסכות, וכן הלאה.

זאב בנימין בגין: לכן אני חושב שדרוש מאמץ מיוחד בהסברה במקומות שאתם בדרך כלל מסבירים בהם – גם את הרציונל וגם את הכללים החדשים.

נינא כהן קרן: אני אענה בשני מישורים.

נינא כהן קרן: גם במישור של קביעת ההסדרים זה עיקרון חשוב שעמד לנגד עיניהם של גורמי המקצוע, אפילו עלה בדיונים, אולי נעשה עוד מדרגות כדי להקל.

נינא כהן קרן: אבל היה חשוב העיקרון שלא לבלבל את הציבור ולא בכל יומיים לשנות את ההנחיות ולהקל-להחמיר.

נינא כהן קרן: השתדלנו לצמצם את זה לשתי מדרגות של הקלות שאחריהן נשאר המצב היציב, שזו רצועת הביטחון בעקבות הלקח שנלמד בין הגל השלישי לגל הרביעי שהסרנו את כל ההגבלות ובדיעבד זו הייתה טעות שגרמה לתפוצה מאוד מהירה של זן הדלתא.

נינא כהן קרן: הבינו שצריכה להיות רצועת ביטחון, אבל עד שנגיע לרצועת הביטחון, להסתפק בשני שלבים ולא בכל שבוע לבוא עם עוד הקלות חדשות.

נינא כהן קרן: הפן השני הוא של הסברה, שהוא מאוד חשוב ויכול להיות שאפשר גם להשתפר בו, אבל הייתה מסיבת עיתונאים רק השבוע – שר הבריאות וגורמי המקצוע הציגו לציבור את ההקלות ואת הרציונל שלהן ועל בסיס מה הן נקבעו, וגם כמובן, כל הזמן דרך הדוברות.

נינא כהן קרן: הממשלה החליטה להקים גוף ייעודי שיתעסק רק בדוברות של הקורונה.

נינא כהן קרן: עושים את כל המאמצים כדי להנגיש לציבור בכל השפות ובכל המדיות האפשריות את המידע הזה.

אפרת חקאק: אני אגיד שהתיקון הזה בא ביחד עם הדרישות של היושב-ראש שלנו להקל דווקא בשטח הפתוח.

אפרת חקאק: חלק מזה נבע מהרצון להגיד לציבור שכן עושה הבחנה בראש – רוב האנשים עושים הבחנה בראש שלהם בין הסיכון באוויר הפתוח לבין הסיכון במבנה, ולכן אני חושבת שדווקא התיקון הזה הולך לכיוון שהציבור יכול להבין בקלות למה ההקלה הזאת היא ההקלה הראשונה.

סימון דוידסון: אז אנחנו נצביע.

סימון דוידסון: מי בעד אישור התקנות?

סימון דוידסון: בעד – פה אחד

סימון דוידסון: פה אחד.

סימון דוידסון: תודה רבה לכולם.

סימון דוידסון: שתהיה שבת שלום, שבת רגועה.