הוועדה המיוחדת לענייני התמכרויות, סמים ואתגרי הצעירים בישראל, כנסת 24, פרוטוקול מספר 20, 2021-12-21 09:12

רם שפע: בוקר טוב לכולם.

רם שפע: בוקר טוב לכל מי שאיתנו בזום שאני מניח שלאט לאט יפתחו מצלמות.

רם שפע: שלום, בוקר טוב גם למיקי וליובל לנדשפט שנמצאים איתנו פה ומכבדים אותנו בנוכחותם.

רם שפע: אני שמח בעצם לפתוח דיון מעקב אחרי הדיון הקודם שעשינו פה.

רם שפע: במקביל חלקנו הגדול היה גם לפחות בסיפתח של הדיון בוועדה בראשון שרן השכל.

רם שפע: אנחנו בתיאום על כל המהלכים כדי באמת לייצר שיפור משמעותי ביחד, וביחד עם משרד הבריאות ועם כל המשרדים, כי ההבנה היא שאנחנו צריכים לעשות מהלכים משותפים כולנו, גם המשרדים, גם פה בכנסת, אחרת הדברים לא יתקדמו כמו שצריך.

רם שפע: זה לא תמיד קל אבל זה היה התפקיד שלנו.

רם שפע: המטרה של הדיון הזה מבחינתנו היא באמת לעבור על הסעיפים שבפעם הקודמת דיברנו עליהם כחסמים או כאתגרים שעשינו ביחד יחסית מיפוי פה, ולראות מול המשרדים מה קרה, מה לא קרה ומה עוד צריך להשתפר.

רם שפע: מבחינתי יש עוד כמה סוגיות אבל או שאת חלקן אני אפספס או שחלק קטן תחדדו, אז אני אעבור על הדברים מבחינתנו, ואולי אנחנו נתחיל פה עם יובל שנמצא פה וחלק מהדברים הוא יודע לפתור או לשפר.

רם שפע: אז אני אתחיל, אחד הדברים המשמעותיים שעלו פה בדיון הקודם זה כמובן כל מה שקשור לסוגיית האימוץ של התקינה האירופית, היה פה שיח על זה גם עם מיכל כנציגת משרד הכלכלה, ומשרד הבריאות וכולם הבינו שהסוגיה הזאת היא בליבת העניין, כמובן מבחינת הרבה מבעלי המפעלים, זה אירוע רב משמעות.

רם שפע: ובהקשר הזה כל הביטול או השינוי בפערים שיש בין התקינה הישראלית לתקניה האירופית בעניין ספציפי של הקרינה, גם על זה דיברנו, אני מזכיר כדי שהתשובות שינתנו יענו על השאלות.

רם שפע: דובר על הצורות מתן, גם פה אנחנו בסוגיה שצריכה לקבל פתרון.

רם שפע: אחד הדברים שנתנו עליהם את הדעת באריכות, ואני חושב שכל המשרדים וכל האנשים בלי יוצא מהכלל הבינו שהבעיה של משך הזמן שלוקח לקלוט עובדים ועובדות חייב להגיע לפתרונו.

רם שפע: אנחנו במציאות פשוט לא הגיונית אני לא מכיר עוד תחום בישראל שאנשים מחכים למתן אישור לקבל היתר עבודה ונראה לי שפה שוב גם נציגי השר וגם נציגי היק"ר, כולם הבינו שאנחנו צריכים לפתור את זה, אבל תכף אני רוצה לשמוע את נציגי בט"פ וגם נציגי משרד הבריאות שאנחנו באמת עשינו בזה שינוי.

רם שפע: סוגיית המו"פ עלתה פה, היה פער בין האופן שבו היק"ר הציג את תמונת המצב, אני אומר הטובה והחשובה לגבי הכינוסים, כל כמה זמן מתכנסים, אם יודעים מתי הם מתכנסים, לא יודעים מתי הם מתכנסים, היה ביננו פער על זה גם אותו צריך לגשר, אני חושב שהמו"פ הוא אירוע אסטרטגי באופן כללי למדינה, אנחנו טובים בזה כחברה, אנחנו רק צריכים לשפר את המנגנון.

רם שפע: אז זה לגבי זה.

רם שפע: יש פה עוד כמה דברים אבל נראה לי שלפתיחה זה מספיק דילמות שאנחנו צריכים לקבל עליהן תשובות, אז אני אעצור פה.

רם שפע: יובל לנדשפט אתה רוצה להתחיל?

רם שפע: אני מניח שגם הכנת דברים שאני לא התייחסתי אליהם, אז ניתן לך מתן להיתר רחב להתייחסויות.

יובל לנדשפט: שלום, בוקר טוב לכולם, לחברים.

יובל לנדשפט: אז ככה: אחד ענינו לוועדה ואני יכול, ענינו בתמצות לבקשתה של בת שבע לגבי השאלות ואני פשוט אומר מה המענה בשלושת הדברים שנשאלו.

יובל לנדשפט: בנושא אישור העסקת עובדים, אני רואה פה את חברינו מהמשטרה, גם את יובל, ובנושא אישור העסקת עובדים בתחום הרי סיפרנו בישיבה הקודמת את הבעיה, הסברנו את הבעיה או האתגר, המעסיקים מעבירים רשימות של אלפי עובדים אל היק"ר, היק"ר משמש פה רק כצינור עבור משטרת ישראל.

יובל לנדשפט: היק"ר, העוסקים מעבירים אל היק"ר את הטבלאות, בהנחה שאין טעויות ואנחנו לא יודעים, כיוון שתיארתי גם בפעם הקודמת שעורכת דין אמרה שהיא בעצמה מילאה טבלה עם שמונה שורות והיו חמש שגיאות בתוך השמונה שורות כולל שגיאה בשם המעסיק שלה, קרה.

יובל לנדשפט: מקרה שקרה ממש לאחרונה.

יובל לנדשפט: בהנחה שאין שגיאות לא בשם, לא בשם משפחה, לא בתעודת הזהות, ואנחנו מופתעים לעיתים כמה שגיאות יש, אבל בהנחה שאין - - -

רם שפע: אבל אני מנחש שהשגיאות הן קיימות אך באחוזים מאוד מינוריים.

יובל לנדשפט: כמעט לא, ממש לא.

רם שפע: לא?

יובל לנדשפט: ואנחנו לא יודעים אותם, כי אז זה עובר למשטרה והמשטרה מחזירה את זה כשגוי לא זוהה.

יובל לנדשפט: האחוזים הם לא מינוריים, הם לא המג'וריים, אבל הם לא מינוריים, אבל יש פתרון לזה.

יובל לנדשפט: בסוף מחשבים יפתרו את הכל, לא בני אדם.

יובל לנדשפט: אותן רשימות מועברות, מגיעות ליק"ר, מועברות AS IS למשטרה, המשטרה עושה את אותן בדיקות מיוחדות שהם עושים, אמרנו לא רק ר"פ, גם בדיקות אחרות.

יובל לנדשפט: ואז התשובות חוזרות אל היק"ר.

יובל לנדשפט: אלא מה, כשכל ספק מעביר קופסת פאזל משלו, אחד פאזל חיות, אחד פאזל ציורים, אחד פאזל האלפים, עם בפנים עשרות עד מאות בדידים, שמגיע בחזרה בגלל השיטה המיוחדת של הבדיקה, זה מגיע בתור קופסא אחת גדולה שכל החלקים בינה.

יובל לנדשפט: ברור שלאנשים קשה מאוד, ניסינו לעשות את זה בהתחלה, וכבר לפני ארבעה חודשים הוחל הקמת ממשק טכנולוגי, והם אומרים שמתחילים הקמת ממשק, דקות אחר כך שואלים "נו זה גמור?".

יובל לנדשפט: זה ממשק מאוד מורכב, וענינו על זה בתשובה על מנת לייעל את התהליך.

יובל לנדשפט: נמצא פתרון על-ידי פיתוח יישום, ממשק מחשובי שייצור שיוך, ההמלצות שמתקבלות מהמשטרה אל העוסקים ללא צורך בשיוך ידני.

יובל לנדשפט: היישום נבנה בשיתוף אגפי המחשוב של משטרת ישראל ואגף המחשוב של משרד הבריאות, וגם בישיבה הקודמת עדכנתי שאפילו נערכה לכך ישיבה עם תמי מהמשטרה, עם אותם חבר'ה מהמשטרה שיושבים מול אנשי מחלקת העוסקים שלנו ועשו כבר התאמות.

יובל לנדשפט: התחילו כבר, סיפרתי, בפיילוט, ובעת הזאת היישום בשלבים סופיים של בניה והטמעה במערכת, ביום חמישי האחרון בוצע פיילוט לא לכל העוסקים, פיילוט זאת אומרת שבלחיצת כפתור יצא מה שנקרא העוסקים מכירים "נספח ב'".

יובל לנדשפט: נספח ב' ובו כל השמות שאושרו, מי שלא בתוכו לא אושר, לא אושר או בגלל שהרשומה בגינו הוגשה מוטעית, ואז ספק יכול לבדוק את עצמו, או בגין דחיה על-ידי משטרת ישראל שאשר לדחייה יש בדרך כלל אנחנו מציינים או מציינים אחר-כך פרפרזות, פרפרזה מורחבת לא נכנס לזה כאן.

יובל לנדשפט: אמנם זה רק פיילוט יש עדיין כמה דברים לתקן מחלקת המחשוב שלנו על זה FULL TIME המנכ"ל הנחה להכניס את זה ל- PRIORITY.

יובל לנדשפט: לגבי המשטרה אני מניח שגם החבר'ה מהמשטרה יוכלו להרחיב, ואני מניח שבמסגרת הזמן הקרוב, אני לא יכול לומר כי יש גם אגף המחשוב אצלנו.

יובל לנדשפט: אתם יודעים יש פה איזה אירוע של קורונה שנדרשים הרבה מאוד יכולות ואגף המחשוב שלנו הוא לא של היק"ר, הוא של משרד הבריאות, הוא לא בלתי מוגבל באמצעים.

יובל לנדשפט: אבל אני חושב שאנחנו מאוד קרובים לפתרון במסגרת של שבועות ספורים עד חודש.

רם שפע: אוקיי, אז רק שנפתור אני חושבת שכדאי שנגע סוגיה סוגיה.

רם שפע: נאמר ושבועות ספורים עד חודש נגיד והשלמנו את התהליך, אני לא תופס אותך בשבוע אני מבין שזה לא תלוי רק בך, אבל נניח והצלחנו, בכמה אנחנו מצליחים לייצר, כמה זמן באמת נחסוך?

רם שפע: איך זה יתנהל אחר-כך?

יובל לנדשפט: או, אז רגע.

רם שפע: אה מעולה, חשבתי שאתה רוצה לעבור נושא.

יובל לנדשפט: אחרי שהיה הפיילוט המאוד מוצלח ביום חמישי האחרון, הפיילוט, ואני לא יכול לומר כמה אבל אני חושב שחלק ניכר מהספקים, עשינו משהו כמו 34 כבר בדיקות של לעשות להם, מכל מה שהם הגישו מחודש אוקטובר, או לפני אוקטובר, ספטמבר שנת 2021 להוציא נספחי ב' וכך יאגרו נספחי ב'.

יובל לנדשפט: נספח ב' זה אותו נספח שבו כתוב איזה עובדים מותר להם לעבוד שמצורף לרישיון.

יובל לנדשפט: וישבנו עם אותה מחלקת המחשוב ואמרנו רגע, עכשיו למה בכלל שיהיה כל הסיפור הזה, הרי אתה הצעת בפעם הקודמת בוועדה, למה צריך את היק"ר, הרי היק"ר פה הוא רק צינור.

יובל לנדשפט: מקבל מצד אחד מהעוסקים מעביר למשטרה, מקבל מהמשטרה מחזיר לעוסקים.

רם שפע: נכון.

יובל לנדשפט: מי צריך את הצינור שעוסקים יפנו ישירות למשטרה, משטרה התנגדה אבל לאור זה ניסינו למצוא, אנחנו לא רוצים להיכנס פה לוויכוחים באחריות של מי או מה, יש חוק ולא רוצים לשנות, אתם יודעים מה זה בדיוק לשנות חוקים, ולכן ביקשנו ממחלקת התקשוב מאגף התקשוב שלנו במשרד שייצור לנו אפשרות שבה העוסקים ייכנסו למערכת, יהיה להם כמובן קוד, אנחנו נצטרך למצוא את הפתרון האבטחתי כדי שנתונים לגבי בני אדם לא יסתובבו סתם.

יובל לנדשפט: העוסק יקליד אל תוך המערכת וברגע שעשה כן, ישירות יעבור דרך המערכות שלנו אל המשטרה וכשהוא חוזר ימוין על-ידי המערכת שכבר קיימת וילך בחזרה לעוסקים.

יובל לנדשפט: זאת אומרת שעוסק יוכל להדפיס לעצמו את נספח ב' בכל עת ועת.

רם שפע: אוקיי.

יובל לנדשפט: לזה צריך, אני גם פונה לוועדה, אנחנו צריכים על זה תיעדוף מנכ"ל.

יובל לנדשפט: לא על כל דבר אנחנו מקבלים תיעדוף מנכ"ל, המנכ"ל במשרד הבריאות הוא זה שיודע לתעדף את המשימות של משרד הבריאות על-פי החלטתו והנחיצות, לנו קנאביס הכי חשוב בעולם, אבל משרד הבריאות, אתם יודעים, מתמודד עם עוד מספר דברים.

רם שפע: אוקיי.

רם שפע: מישהו רוצה להתייחס ספציפית לנושא הזה לפני שאנחנו עוברים לסוגיה הבאה?

רם שפע: משהו שלא היה ברור פה?

רם שפע: שביעות רצון או חוסר שביעות רצון?

רם שפע: מישהו מבט"פ?

רם שפע: בבקשה, רק תפקיד לפרוטוקול.

יוגב שריד: בוקר טוב, יוגב שריד מנכ"ל שיח מדיקל.

יוגב שריד: אני לא אגיד עוד פעם את החשיבות של הדבר הזה, אני חושב שיובל עושה והמשרד עושה באמת את המאמץ העיקרי.

יוגב שריד: אנחנו מבקשים בינתיים לזמן הביניים הזה לקבל איזושהי הוראת שעה לחודשיים עד שכל מערכות המחשוב יסתדרו.

יוגב שריד: כמו בנוהל קורונה שנתנו לנו לאשר דרך מנהלי הביטחון שלנו, נתנו לנו לאשר את העובדים.

יוגב שריד: תנו לנו בחודשיים הקרובים לאשר עובדים כי אנחנו כל דבר כזה אנחנו פשוט מאבדים עובדים והפריון של כולנו יורד בצורה משמעותית.

יוגב שריד: תודה.

רם שפע: אוקיי.

רם שפע: בבקשה טל.

טל פז מזרחי: היי בוקר טוב.

טל פז מזרחי: חשוב לי רק להתייחס לדברים של יובל היקר לא משמש צינור עבור המשטרה בשום מצב.

טל פז מזרחי: היק"ר הוא הרגולטור של האירוע הזה וכמו שהוא מקבל אינדיקציות מרשויות רבות ונוספות, הוא מקבל את ההמלצה של משטרת ישראל בסוף הוא סוברני להחליט את ההחלטה שלו.

טל פז מזרחי: אנחנו נותנים את ההמלצה ואנחנו גם מכירים את זה שלא אחת ההמלצה שלנו לא התקבלה בשלמותה.

טל פז מזרחי: ודווקא היק"ר דרש עוד מסמכים ועוד בירורים.

טל פז מזרחי: אז חשוב לי לשים את זה על השולחן בצורה שאינה משתמעת לשתי פנים ולומר המשטרה היא לא הגורם המחליט, היק"ר הוא בטח לא הצינור של המשטרה.

טל פז מזרחי: אז לעניין הדין ודברים מול היק"ר.

רם שפע: אבל טל, רגע את מדגישה את זה מטעמים טרמינולוגים או מהותיים?

רם שפע: כי הרי בסופו של דבר הפניה אכן מגיעה ליק"ר ואז מגיעה אליכם וחוזרת ליק"ר?

רם שפע: לא.

רם שפע: זה התהליך.

טל פז מזרחי: ליק"ר לקבלת החלטה.

טל פז מזרחי: כל ההליך של קבלת אישורים אתה מקבל את המלצות הגופים הרלוונטיים ולבסוף מקבל החלטה.

טל פז מזרחי: לעולם לא תיקח גוף ממליץ שהוא גוף מקצועי שאחראי על אספקט בטחוני, אכיפתי ותיקח ותתן לו את האחריות לקבל החלטה, וגם מבחינה משפטית לעניין העררים על הדבר הזה.

טל פז מזרחי: זאת אומרת, הגוף הרגולטורי לעולם לא יהיה אותו גוף שממליץ, ואנחנו בטח לא חושבים שהיק"ר משמש פה כחותמת גומי של המשטרה.

טל פז מזרחי: ולכן הוא גם לא צינור למשטרה.

טל פז מזרחי: אנחנו נותנים את ההמלצה שלנו שמבוססת על הערכת המסוכנות הפלילית, שלוקחת בחשבון את האספקטים האכיפתיים הפליליים כמובן ולא מעבר לכך.

טל פז מזרחי: והיק"ר צריך לבוא בחשבון עם ההמלצה שלנו ועם המלצות של רשויות נוספות ולקבל את ההחלטה.

טל פז מזרחי: וככה זה עובד.

טל פז מזרחי: אני יודעת שבשבוע האחרון התקיימו דיונים או נערך איזה שיח עם יובל והצוות שלו לשפר את הממשקים, ובאמת עובדים על זה.

טל פז מזרחי: וגם אצלנו בבית, אנשי המחשוב עובדים על ניסיון כאילו להריץ את הבקשות האלה.

טל פז מזרחי: זאת אומרת שאפשר יהיה לקלוט את זה ושלא תהיינה תקלות.

טל פז מזרחי: התקלה שהייתה היא תקלה נקודתית שמטופלת ממש בימים אלה, אבל באמת זה לא מה שגורם את הפער.

טל פז מזרחי: בממוצע אנחנו עונים תוך ימים בודדים, ונמצאת איתנו גם ראש החוליה של אישורים מיוחדים שתוכל להרחיב את זה.

טל פז מזרחי: אני חושבת שחשוב לשמוע אותה בנקודה הזו.

רם שפע: אוקיי מי זו?

רם שפע: אנחנו נשמח לשמוע.

רם שפע: אנחנו רוצים פה דקדקנות נושא, נושא.

טל פז מזרחי: אז יובל אני רואה שרויטל לא עלתה עדיין, יובל קוקוש איתנו.

רם שפע: יובל קוקוש כן ראיתי אותו פה.

רם שפע: יובל אתה רוצה לחכות לה או להתייחס בעצמך.

טל פז מזרחי: עדיף שהוא יתייחס.

יובל קוקוש: סליחה, אבל אני לא בדיוק שמעתי למה אתם רוצים שאני אתייחס אז אם תגידו לי פעם נוספת כי אני לא הייתי לגמרי בפוקוס, אני מתנצל הייתי בטוח שרויטל ראש החוליה נמצאת.

רם שפע: אז טל את רוצה לחדד?

רם שפע: זה בינכם.

יובל קוקוש: את תחדדי ואני אענה.

טל פז מזרחי: יובל אני אשמח שתתייחס לנושא הזמן שלוקח לנו עד שאתם נותנים את המענה, והאם יש איזשהן תקלות שלא מטופלות אצלנו ברמה המחשובית כשאנחנו מקבלים חומרים מהיק"ר.

יובל קוקוש: אוקיי אז בחוליית אישורים מיוחדים משטרת ישראל, כפי שאמרתם, אני כבר לא ראש החוליה, אבל מניסיוני הקודם ממוצע למענה לבדיקה פשוטה אורך ימים ספורים, בין יומיים לשלושה לא יותר מכך.

יובל קוקוש: כאשר אני מדגיש שהחוק מקנה לנו ארבעה חודשים.

יובל קוקוש: כך שמבחינת סד זמנים אין לנו שום בעייתיות.

יובל קוקוש: אני רוצה להתייחס למה שיובל אמר בתחילת הדרך, לגבי התקלות כאלה ואחרות של תעודות זהות וכאלה שיוצאים לא מזוהים.

יובל קוקוש: זו מערכת אוטומטית שברגע שבאמת נעלמת ספרה או אובדת ספרת תעודת זהות או שם אב או משהו כזה ואז זה באמת חוזר כשגוי, אבל כפי שיובל ציין הם עובדים על כך במערכת זה אמור להיפתר.

יובל קוקוש: מכל מקום במשטרת ישראל כפי שכבר הבנתם בחוליית אישורים מיוחדים אין עיכובים במתן מענים לבדיקות.

רם שפע: טוב, אוקיי בסדר תודה.

רם שפע: אני לא בטוח אם זה קידם אותנו למתן מציאות חדשה אבל בסדר.

יובל לנדשפט: ברור שלהוסיף עוד ועוד פקידות, אנשים במשטרה זה מצב שהוא בלתי אפשרי והתחום הזה אנחנו רוצים הרי לקדם אותו, אמרת תחום אסטרטגי לקדם אותו כדי שבאמת יוכל לפעול.

יובל לנדשפט: ברור שהפתרון הוא מחשובי.

יובל לנדשפט: אנשי המחשוב אצלנו ובמשטרה עוברים על הכל.

יובל לנדשפט: דרך אגב גם שתהיה אפשרות שמישהו מקליד את שם האב שלו, אני פשוט אקח שם שהיה 'ניסים' כולנו כותבים עם י', לא, בתעודת הזהות מופיע נסים בלי י', טעו.

יובל לנדשפט: ואותו מסכן, במקרה הוא דירקטור שאבא שלו קוראים לו נסים, חזר ואמר "אני דירקטור בכמה חברות ציבוריות איך לא מאשרים אותי?" עד שגילינו טעות שהיא טעות תמימה, טעות סופר, אבל מחשב לא מבין שנסים אפשר לכתוב גם בי' וגם בלי י' הוא יודע לפי תעודת הזהות.

יובל לנדשפט: לכן בממשק המחשובי הזה מנסים לתת גם פתרון לכאלה שהרשומה היא רק לא זה, ולהציף אותם, וברגע שזה יופנה ישר לעוסקים, והעוסק יכניס והוא יראה שהרשומה לא טובה הוא ידע לתקן את הרשומה בלי לחשוב שהבן-אדם מסורב.

רם שפע: אוקיי בסדר, נראה לי שנעבור לעוד סוגיות.

רם שפע: רק תפקיד לפרוטוקול.

מיכאל עופר: מיקי עופר מ-BOL.

מיכאל עופר: אני רק אחזק את דבריו של יוגב, א' המצוקה היא אכן אמיתית אנחנו עומדים שוב בפתחה של, אני מקווה שלא, של תקופת קורונה.

מיכאל עופר: אפשר לעשות חודש חודשיים כפי שזה היה בתקופת קורונה שמנ"בטים של המפעלים, המנ"בטים של כל העוסקים יוכלו לאשר למשך חודש את כל העובדים.

מיכאל עופר: יש מצוקה אמיתית, אנחנו חסרים לנו עשרות עובדים.

רם שפע: מה מונע את האפשרות לחזור לנוהל קורונה שהיה לנו אם אנחנו בפתחו של גל, לצערנו?

מיכאל עופר: החוק.

רם שפע: אך איך זה קרה בפעם הקודמת?

יובל לנדשפט: מישהו אמיץ בגיבוי היחידה המשפטית, החליט.

רם שפע: אוקיי.

יובל לנדשפט: אני אפילו אקריא מה שכתבה היועצת המשפטית שלנו "במהלך משבר הקורונה ובצוק העיתים ניתנו על-ידי יק"ר לעוסקים הנחיות שהיוו הקלה מסוימת, אשר אפשרו המשך פעילות ועוסקים והכל על מנת למנוע פגיעה קשה באספקת מוצרי הקאנביס למטופלים ועוד בשעת משבר לאומי".

רם שפע: אוקיי.

רם שפע: נשמע לי כמו- - -

יובל לנדשפט: אין חולק שהחלטות אינן בהלימה דבקנית לדרישות פקודת הסמים המסוכנים.

יובל לנדשפט: אין חולק.

יובל לנדשפט: אבל קיבלנו את ההחלטה לכן כשבדיעבד מסכמת היועצת המשפטית, כשמשרד ביטחון הפנים העלה את הסוגיה היה דיון על כך גם בנוכחותנו.

יובל לנדשפט: ויתכן שבדיעבד ובחכמה שלאחר מעשה ניתן היה לקבל החלטות אחרות, ומאידך היום אין חוק שאין הצדקה לחרוג מהפקודה או מהקבוע בנוהלים.

יובל לנדשפט: בפקודה זה החוק.

רם שפע: ממתי חוות הדעת הזאת?

יובל לנדשפט: מ-5.10.

יובל לנדשפט: חייבו את ההחלטה.

יובל לנדשפט: עכשיו ככל שהנושא הזה הועלה בפגישת העוסקים עם מנכ"ל משרד הבריאות ומנכ"ל משרד הכלכלה שהייתה בשבוע שעבר, והבטיחו להביא את זה הפני במנכ"ל של המשרד לביטחון פנים על מנת ששלושתם ידונו בסוגיה האם ניתן לבחון הקלה כזאת לתקופת מה לפחות עד שהממשק המחשובי יעבוד ללא תקלות.

רם שפע: אוקיי בסדר גמור זה דווקא משמעותי.

רם שפע: שאלתי ממתי חוות הדעת הזאת כיוון שאם היא ניתנה באוקטובר וצוק העיתים, לצערי, אנחנו שוב מתכנסים אליו.

רם שפע: ואנחנו לא יודעים לומר איזו תקופה עכשיו נהיה בגל קורונה יותר משמעותי, נדמה לי שזה בהחלט, לכל הפחות, ראוי לבדוק את האפשרות לייצר את ההחרגה הזו.

רם שפע: יש פגישה כזאתי?

רם שפע: אנחנו תכף נשמע את המשרד לביטחון פנים לגבי זה.

רם שפע: אני רואה שעורכת הדין רוצה להתייחס.

רם שפע: אני מקווה שההתייחסות שלך טובה ומצוינת שתגרום לכולם לשמוח שהנוהל - - -

ענת מססה קינן: אז זהו אני ממש מצטערת לאכזב אותך קודם כל, באמת יש בעיה - - -

רם שפע: אני רגיל שייעוץ משפטי הוא לא תמיד משמח אותי.

ענת מססה קינן: כמו שטל אמרה, הפקודה קובעת שמי שהרגולטור הוא היק"ר.

ענת מססה קינן: הוא נותן את ההיתר והרישיון בעצם, רק לאחר המלצת משטרת ישראל.

ענת מססה קינן: אין אופציה מבחינתנו, ואנחנו גם כתבנו את זה במכתב, אנחנו לא רואים איך דרך אחרת מתיישבת עם החוק.

ענת מססה קינן: איך בכלל ניתן גם בצוק העיתים לאפשר דרך שקודם כל הם עובדים ונותנים רישיונות החלטה, ואחר-כך יש החלטה של המשטרה.

ענת מססה קינן: כרגע מה שאנחנו בחנו את זה וככה גם כתבנו, הפקודה לא מאפשרת את זה.

רם שפע: אוקיי, בסדר, הבנתי.

רם שפע: אנחנו נתקדם בשלב הזה מהנושא הזה.

רם שפע: יובל בבקשה, אני מניח שיש לך התייחסויות לנושאים.

רם שפע: תודה רבה עורכת הדין מססה.

רם שפע: בבקשה.

יובל לנדשפט: שאלת הוועדה השנייה, הייתה הוועדה תפנה ליובל מנהל וללירון כהן ממונה בכיר על חוקיות הייצוא במכס, בבקשה לציין מה הם המשאבים הנדרשים לביצוע החלטה וכמה תקנים.

יובל לנדשפט: על זה ענינו לוועדה במכתב.

רם שפע: אתה יכול להקריא כי זה טוב שענית לנו אבל אנשים בזום לא ראו את זה אז שיכירו.

יובל לנדשפט: הנושא השני היה סוגיית הייצוא, ושאלת הוועדה הייתה הוועדה תפנה ליק"ר ולמכס בבקשה לציין מה הם המשאבים הנדרשים לביצוע החלטה, החלטת הממשלה על הייצוא וכמה תקנים נדרשים לפקחי ייצוא ייעודיים.

רם שפע: נכון.

יובל לנדשפט: התשובה שאנחנו ענינו, החלטת ממשלה על ייצוא הקנאביס שמאפשרת את הייצוא.

יובל לנדשפט: להזכיר בהחלטת ממשלה 1587 למדיקליזציה, כתוב היה שלא יאופשר ייצוא וזה יבחן לאחר מכן.

יובל לנדשפט: לאחר מכן הוקמו ועדות ובתמיכה שלנו ושל משרד החקלאות, משרד החקלאות היה פה מנוע, גורם מזרז, להמלצה שלנו של היק"ר, התקבלה החלטה לאפשר את הייצוא בהחלטה 4490, ולאחר מכן בתיקון החלטת ממשלה 224, הוחלט להרחיב את הייצוא גם לחומרי גלם, מה שנקרא BULK- בין אם תפרחות, בין אם מיצויים.

יובל לנדשפט: וגם ההרחבה על זרעים, מקורות גנטיים, וכיוצא בזה.

יובל לנדשפט: אז ענינו שהחלטת הממשלה על ייצוא קנאביס 4490 וכן הרחבה של החלטת הממשלה, מותנות באספקת משאבים ליק"ר.

יובל לנדשפט: כפי שנזכר בוועדה, ביצוע משימה מחייב הקצאת משאבים ייעודיים ואני אקרא מהחלטת הממשלה, סעיף 8 "להטיל על משרד הבריאות ועל משטרת ישראל להשלים בתוך שישה חודשים מיום הקבלה בפועל של המשאבים לביצוע החלטה זו כפי שסוכמו, את ההיערכות ואת הכשרת העובדים שיעסקו ברישוי הקנאביס הרפואי והפיקוח עליו.

יובל לנדשפט: כך שבעלי רישיון עיסוק שיבקשו רישיון לייצוא קנאביס יוכלו לקבלו בכפוף לאמור בהחלטה זו ולהתחיל בייצוא בפועל תוך שלושה חודשים ממועד השלמת ההיערכות", זאת אומרת שישה חודשים ועוד שלושה.

יובל לנדשפט: בעת האחרונה בחוק ההסדרים סוכם עם האוצר כחלק מחוק ההסדרים כי היק"ר יקבל שלושה תיקני כוח אדם נוספים וארבעה רכבים שטרם התקבלו ביק"ר.

רם שפע: אוקיי בוא נבדוק איפה זה עומד.

רם שפע: נמצאים איתנו גם נציגים מהאוצר.

רם שפע: תומר פרץ נמצא פה?

רם שפע: או ירון כהן?

שרה ביטון: ירון ושרה מהמכס אנחנו כאן, בוקר טוב לכולם.

רם שפע: כן אם אתם מהמכס אני מניח שאתם לא יודעים להעניק תקנים.

שרה ביטון: לא.

רם שפע: אז מי מהאוצר היה אמור להיות?

רם שפע: אנחנו תוך כדי פה נגרום, ננסה לדאוג שמישהו מהאוצר יעלה, שיעלה מיכאל לחמש דקות.

רם שפע: בסוף אני ארצה לקבל מאיפה זה תקוע.

יובל לנדשפט: בישיבה האחרונה שהייתה עם העוסקים, הסוגיה הזו גם הועלתה בפני מנכ"ל משרד הכלכלה, זה לא שאנחנו היק"ר יושבים ושוכבים על הגב בשמש משתזפים, בסוף אותו צוות קטן או קטן מאוד עושה את הכל גם את הבקרות בשטח כמו שהן נדרשות על-פי צו ייצוא חופשי, גם בנמל התעופה, גם בחברות, גם בהכל, שוב כמו שאמרה קודם ענת "כי זה החוק", ניתן לשנות חוק כשלא צריך כלום.

יובל לנדשפט: אבל זה החוק.

יובל לנדשפט: דרך אגב זה צו ייצוא חופשי שזה לגבי דברים שמדינה חושבת שראוי תשומת לב מיוחדת עבורם כמו כלי נשק, סמים כנראה.

יובל לנדשפט: בקיצור אני אעשה את ה-LONG STORY SHORT, אנחנו אז זה עלה בישיבה האחרונה אני יודע שמנכ"ל משרד הבריאות הנחה את אגף התקציבים במשרד לבדוק איפה זה עומד ולעניין ההקצאות, אנחנו נשמח מאוד שזה יגיע, מצד שני, מאידך - - -

רם שפע: האם זה גורם מעכב שיגרום לזה שאי אפשר יהיה לעמוד בלוחות הזמנים של החצי שנה?

רם שפע: אני לא מדבר על השלושה.

יובל לנדשפט: אנחנו אומרים חבר'ה עד היום גם אין ייצוא שלא קרה.

יובל לנדשפט: כל מי שביקש בקשת ייצוא, נכון, זה לא קיבל את זה תוך הזמן הקצרצר שאנחנו היינו מאוד מאוד רוצים, אין מישהו כמונו שרוצה לפתח את התחום הזה, הרי זה משימתנו, לפתח אותו להביא אותו למדינות העולם, לפתח את האיכות הטובה מאוד לדעתנו, הישראלית, אל רוב מדינות העולם.

יובל לנדשפט: רק בסופו של דבר זה אותו צוות מצומצם שעושה את זה, זה לא קל לעשות את הייצוא, בנתיים הצוות המצומצם של היק"ר כן עושה את זה, ככל שאני יודע על שולחן הבקשות של הייצוא יש בקשה אחת כעת שמחכה.

רם שפע: אוקיי, את זה תכף אני ארצה לשמוע מאנשים שנמצאים בזום כדי לוודא שאין פה פער.

רם שפע: מאיר אריאל בבקשה, תפקיד לפרוטוקול.

מאיר אריאל: שמי מאיר אריאל ואני מנכל של בזלת.

מאיר אריאל: אני חושב שההתעסקות של כפי שאתם מציגים אותה עכשיו עם התקנים היא לא רלוונטית.

מאיר אריאל: זה לא יקדם את הייצוא.

מאיר אריאל: ההחלטה לקדם את הייצוא והאמירה גם של יובל שאני מאוד מעריך אבל האמירה שמי שרצה לייצא ייצא, היא לא רלוונטית.

מאיר אריאל: יצאו מפה 900 קילו בסך הכל.

מאיר אריאל: בשביל לייצא צריך לקבל החלטות אחרות.

מאיר אריאל: וההחלטה אומרת בצורה מאוד פשוטה מי מנהל את הקנאביס ומי נותן את התשובות לאירופאים.

מאיר אריאל: השוק שלנו הוא אירופה, הוא לא ארצות הברית והוא לא קנדה.

מאיר אריאל: אמר הרגולטור וכתב, הגרמני, וכתב אני אומר בכוונה, וכתב פעם אחר פעם לבית המשפט העליון, תגידו מי אחראי על הקנאביס.

מאיר אריאל: במדינת ישראל אין החלטה מי אחראי על הקנאביס.

מאיר אריאל: בצד אחד יובל אחראי על הקנאביס והוא הרגולטור כפי שכולם מציגים אותו, בצד שני אין לו סמכות להחליט אם המפעלים הם תקינים או לא תקינים.

מאיר אריאל: למה?

מאיר אריאל: כי זה נמצא באגף אחר של משרד הבריאות.

מאיר אריאל: ומשרד הבריאות כדי שנוכל לייצא אנחנו צריכים לקבל מספר דברים.

מאיר אריאל: אחד, אנחנו צריכים לעמוד בתקן האירופאי, זה דבר אחד, ולכן חלק מהרגולציה הישראלית לא מתאימה.

מאיר אריאל: את זה צריך לעשות התאמה.

מאיר אריאל: אבל לפני שעושים את הדבר הזה צריך קודם כל לקבל החלטה מי אחראי במדינת ישראל על הייצוא.

מאיר אריאל: כל האמירות האלה מסביב, תקנים, הכל זה דברים שאפשר לטפל בהם ואפשר יהיה לעשות אותם, אבל ברגע שאין החלטה, אנחנו אפילו לא מגיעים למצב שבו אפשר להגיע לתוך מצב של ייצוא.

מאיר אריאל: אמר הרגולטור הגרמני, מי מחליט?

מאיר אריאל: האם המכון לבדיקת מוצרים או יובל?

מאיר אריאל: אם המכון לבדיקת מוצרים, אז כולנו פה בבעיה כי הקנאביס לא יצא החוצה.

מאיר אריאל: אם יובל אחראי, כלומר הרגולטור היק"ר הוא זה שאחראי, אז תתנו לו את הסמכות הזאת והוא יודיע לאיחוד ודרך משרד הכלכלה שמי שאחראי זה יובל ומהרגע הזה אנחנו יודעים לעבוד, אנחנו יודעים לרשום את המוצרים, חלק גדול מהחברות רשמו את המוצרים, אנחנו רושמים אותם, כל הייצוא שבוצע עד היום בוצע למדינות שלא כפופות ל- EU GMP, לאוסטרליה, טיפה אנחנו הוצאנו לפולין, כל מיני דברים שיצאו, לאנגליה שעד היום לא הייתה באיחוד והיום הכניסה את עצמה לתוך האיחוד.

מאיר אריאל: בסופו של דבר זו החלטה ראשונה.

מאיר אריאל: החלטה שניה שצריך לקבל, והיא תפתור פה את הרבה מאוד מהבעיות שאתם מציגים פה, כולל את הרישיונות אני שומע את זה ופשוט מתעלף זה פשוט הכל כדי לעשות את החיים קשים, תנו לנו דבר אחד פשוט, וזה יפתור את הבעיות עמוק והכל, תנו לנו רישיון יצרן.

מאיר אריאל: הרגולציה תקטן, אנחנו ננהל את הדברים בצורה מסודרת, כמות הבדיקות תרדנה, אנחנו נעבוד, אנחנו נתחייב.

מאיר אריאל: בסופו של דבר, העודף רגולציה שיש פה לא להוציא קנאביס לחוץ לארץ, כל אלה שחושבים כולל יובל, ואני בעניין הזה חולק על יובל, כל אלה שחושבים שהעולם מחכה לנו כולל אירופה, יש לי חדשות בשבילכם, זה לא יקרה.

מאיר אריאל: כי אתם עד שתזוזו אחרים יקדימו אותנו, קנדים כבר הקדימו אותנו פעם אחת לאירופה, ואנחנו יודעים לייצר יותר טוב מהקנדים.

מאיר אריאל: זה פעם אחת.

מאיר אריאל: פעם שניה הקנדים האלה נמצאים באירופה ולא אנחנו.

מאיר אריאל: אנחנו חלק מהדברים שנמצאים פה, אבל בסוף מי שנמצא באירופה זה הקנדים.

מאיר אריאל: הדבר השני שצריך לשים לב אליו בצורה מאוד פשוטה, כי ברגע שאנחנו נקבל אפשרות לעבוד, המפעלים ידעו לעשות את זה.

מאיר אריאל: אין בעיה של חומר הכל ניתן לבצע ובלוחות זמנים מאוד קצרים.

מאיר אריאל: אם מחר בבוקר יגידו שיובל אחראי על הקנאביס והוא יחתום על המפעלים שלנו, שימו לב תוך חצי שנה מדינת ישראל מייצאת ואפילו קודם לכן כי כל המפעלים עובדים, רושמים את המוצרים.

רם שפע: משפט לסיום מאיר.

רם שפע: זה חשוב אבל, נתתי לך לדבר כי חשבתי שאתה רוצה התייחסות ספציפית, אתה כבר עושה התייחסות כללית זה בסדר, אבל.

מאיר אריאל: אני נגעתי בייצוא אני חושב שכל הסיפור סביב על התקנים והכל לא פותר את העניין.

מאיר אריאל: אם יש החלטה אחת שצריך לקבל, החלטה מי אחראי.

יובל לנדשפט: ישראל היא לא חברה באיחוד האירופי, נדרש הסכם.

יובל לנדשפט: אגף הרוקחות שתחתיו זה אותו מכון זה נקרא מכון לביקורת ותקנה של חומרים ברפואה שהוא מאשר את כל התרופות, הוא רשאי לאשר מפעלים על-ידי הסכם האכ"א, בתחילת הדרך אמור היה הוא לאשר את המפעלים בישראל, אך לאחר שהוא לא לקח אחריות על זה והיק"ר בתמונה, ביקשו מגרמניה לדעת, זה מה שמאיר מכוון, מי אחראי ואחר-כך מאיר את דבריו הוא לא סיכם בזה שהוא תבע את משרד הבריאות בבג"צ על הנושא הזה, הנושא הזה נידון בבג"צ לגבי הסכם אכ"א, ומתקיים, אני חושב שעל כך מיכל תוכל להרחיב גם על הסכם אכ"א וגם על הכרה בתקנים, כי המדינה הסבירה לאירופה שבישראל היק"ר הוא אחראי, אבל היק"ר הוא לא תחת הסכם אכ"א וגם לא המכון וגם לא הקנאביס כולו תכשיר.

רם שפע: מכבד מאוד את כל מה שמארת, אבל איך אמר איתן כבל לרינה מצליח, אתה לוקח אותנו לפרוצדורה.

רם שפע: הפרוצדורה חשובה, אבל בסוף צריך להחליט לאיזה מהות מכוונים ולאן רוצים ללכת, אבל זה לא אמרת.

רם שפע: הוא שואל בעיניך אם היק"ר צריך להיות אחראי, אם היק"ר צריך להיות אחראי, תכף נשמע גם את נציגת משרד הכלכלה, זה מה שהם חושבים, אז צריך לגרום לפרוצדורה לייצר את המהות שאנחנו רוצים ולא ההפך.

יובל לנדשפט: לא רק אנחנו חושבים כך, חושב מנכ"ל משרד הבריאות הוא קובע את המדיניות - - -

רם שפע: מי לא חושב כך?

יובל לנדשפט: - - ומשרד הכלכלה, ומקדמים את זה אל מול הגרמנים.

רם שפע: אוקיי.

רם שפע: מאיר תגיד משפט ואחרי זה יפעת ואחרי זה מיכל.

מאיר אריאל: שני דברים, שימו לב רק לדבר אחד.

מאיר אריאל: אם מפעל מחר בבוקר בפורטוגל יבקש למכור לישראל, הרי שהמכון יפתח אותו בלי להניד עפעף כי הוא מוכר בתוך הסכם אכ"א בעוד שאנחנו פה לא מוכרים בפורטוגל.

רם שפע: זה פשוט, אני לא מצליח לקבל.

רם שפע: זה מציאות לא הגיונית.

מאיר אריאל: הדבר הבא, תנו לי רק להגיד דבר אחד ועם זה אני מסיים רם.

מאיר אריאל: במה שאתם עשיתם בחוק ההסדרים, אפשרתם לנו להוציא חומר מפה ב- BULK למדינות אחרות.

מאיר אריאל: המשמעות היא מאוד פשוטה, אנחנו ניקח מפה BULK נעביר אותו למדינה אחרת, לא משנה, פורטוגל או כל דבר ב-Cost 5%, ומפורטוגל אנחנו נעביר את זה לגרמניה והמיסים ישארו שם.

מאיר אריאל: אני חושב שהדיון צריך להיות מי אחראי.

מאיר אריאל: ברגע שהדיון הזה יגמר מי אחראי הסיפור הזה יגמר כולל העבודה שהרבה מאוד כסף ממדינת ישראל פשוט ילך באירופה לתוך עצמם ולא איתנו, ואנחנו כולנו במפעלים נערכים לזה.

מאיר אריאל: תודה.

רם שפע: אוקיי בסדר גמור, תודה אני רואה שאתה אומר את זה מדם ליבך ואני מזדהה איתך, פשוט לפעמים יש פה פרוצדורות שצריך לפתור אותן, אין מה לעשות.

רם שפע: זה מתסכל ואתה צודק אף אחד לא מחכה לנו, ובשביל זה אנחנו מקיימים את הדיונים האלה, כדי לגרום לכולם לזוז מהר יותר.

רם שפע: יפעת קריב בבקשה.

יפעת קריב: כן, אני רוצה רגע להבין, להתייחס לנושא, אני התנתקתי לרגע ואולי לא שמעתי משפט שנאמר, אבל חשוב לי להתייחס לנושא של היבוא והייצוא, ולומר שאם אתם זוכרים בדיון הקודם אמרנו ש-900 קילו גרם ייצאו מישראל ומעל ל-16 טון יובאו לישראל, ש-16 טון זה בכל אוגוסט, מאז אוגוסט יובאו לישראל קילוגרמים או טונות רבות.

יפעת קריב: אנחנו נמצאים בסיטואציה בלתי אפשרית.

יפעת קריב: מצד אחד כשמדברים על היצוא יובל אומר "אין תקנים".

יפעת קריב: מצד שני כשמדברים על היבוא "אין בעיה", יבוא זורם לארץ חופשי, אין בעיית תקנים, אין בעיית מכסות.

יפעת קריב: 16 טון, אנחנו לא מדברים פה על משהו ליד ה-900 קילוגרם.

יפעת קריב: עכשיו אנחנו באים ואומרים צריך החלטה אמיצה, צריך לומר אין יבוא ללא יצוא.

יפעת קריב: אין יבוא ללא הסכמי סחר, אין יבוא ללא מכסות.

יפעת קריב: שימו לב לנתון הבא, בישראל צורכים רק 40 טון קנאביס בשנה, השוק מייצר היום כ- 110 טון.

יפעת קריב: ישראל יכולה לייבא בלי שנדע בחודשיים שלושה הקרובים 40 טון.

יפעת קריב: אין מגבלה.

יפעת קריב: למה שלא יכנסו לישראל בחודש הקרוב 40 טון קנאביס?

יפעת קריב: ואז אתם גומרים את כל התעשייה, מי האמיץ שיבוא ויגיד לדוגמה לקנדה "קנדה את סגרת את הגבול שלך לישראל את לא יכולה להביא לישראל".

יפעת קריב: עכשיו אין בעיה בואו נייצא לקנדה אבל בואו בכלל נייצא מישראל.

יפעת קריב: אנחנו צריכים פה החלטה אמיצה שכרגע בולמת את היבוא עד שלא יהיה יצוא או הסכמי סחר או מכסות.

יפעת קריב: לא יכול להיות ואני שואלת פה את אנשי האוצר ואנשי החקלאות, האם קיימת עוד תעשיה אחת בישראל שאין לה מכסות יבוא?

יפעת קריב: אני לא מבינה צריך בסוף להגיע לבג"צ ולראות מי האנשים שחתמו על הניירת ואישרו להביא לישראל יבוא ללא מכסות וללא הסכמים?

יפעת קריב: משהו פה לא תקין, זה לא הגיוני.

יפעת קריב: ואנחנו התעשייה בחרדה, כי יכול להיות שבחודש הבא יביאו לישראל 40 טון, מי יכול להגיד שלא יגיעו לישראל 40 טון?

יפעת קריב: ועל כל זה אני רוצה להוסיף עוד נקודה אחת, גילינו בשבוע האחרון או בחודש האחרון בעקבות כתבות שהתפרסמו בתקשורת הקנאביס, שנוצר נוהל חדש שלא שמענו עליו, נוהל 107.

יפעת קריב: נוהל 107 אישר ל- 14 עוסקים לקבל רישיון קונסטרוקטיבי לייבא ולתווך בנושא קנאביס, זאת אומרת נוספו עוד 14 עוסקים שיכולים פשוט לייבא קנאביס לישראל ללא צורך בהשקעות העצומות שנעשות בישראל, ללא צורך בשום תקן שנדרש מהעוסקים הישראלים.

רם שפע: מי הם ה- 14 עוסקים האלה?

יפעת קריב: זה פורסם.

יפעת קריב: כולם יודעים מי הם.

יפעת קריב: זה פורסם שבוע שעבר בעיתונות.

יפעת קריב: 14 עוסקים שקיבלו בעצם אישור לייבא לישראל לעסוק כמתווכים ללא שום צורך להיות חלק מהתעשייה.

יפעת קריב: עכשיו אנחנו לא מצליחים להבין, יש בעצם תעשייה מקבילה לתעשייה שלנו?

יפעת קריב: אנחנו עושים מפעלים, דיברתם על נוהל של העסקת עובדים, אתם מבינים איזה סכומי עתק אנחנו משלמים למערכת האבטחה והביטחון בחברות הקנאביס?

יפעת קריב: מיליוני שקלים בשנה.

יפעת קריב: יש לנו מנב"טים וקב"טים, לא מכירים בהם, לא נותנים להם להעסיק עובד בשירות לקוחות.

יפעת קריב: זה משהו פה לא מסתדר, כאילו יש מערכת מקבילה למערכת שמייבאת לארץ את אותם 16 טון ויותר ואנחנו באמת לא יודעים איך להתמודד.

יפעת קריב: בואו נעצור רגע אחד ונדבר על המכסות, שמשרד הבריאות יגיד מה הן המכסות לקנאביס.

יפעת קריב: היק"ר או משרד הכלכלה, מה הם ההסכמים ההדדיים ואיך אנחנו פותרים את זה לאלתר, היום.

יפעת קריב: לא עוד חודש לא חודשיים, יכול להיות שהתעשייה תגמר עד אז.

יפעת קריב: רק בנושא של היצוא והיבוא, ומי הם אותם עוסקים שקיבלו אישור לעסוק בקנאביס ללא כל צורך לעבור במה שאנחנו עוברים, לא מגע בקנאביס, ללא צורך לגדר אותו או לגעת בו.

יפעת קריב: ממש מטריד אותנו.

יפעת קריב: והנושא של קנדה בואו נעשה החלטה אמיצה על קנדה.

יפעת קריב: תאמין לי אם אתה תבוא ותגיד בכל דיון, ברגע שתבוא ותגיד שאתה סוגר את הגבול לייבוא מקנדה, באותו יום שרת הכלכלה של קנדה תדבר איתך, או ראש הממשלה של קנדה ירים טלפון לישראל ויפתח לשם את היצוא מישראל.

יפעת קריב: בואו נהיה אמיצים.

רם שפע: אין לי את הסמכות להחליט מי לא מייבא לישראל.

יפעת קריב: אבל בקואליציה שלך יש אנשים.

רם שפע: הייתי עושה הרבה מהלכים בחקלאות אם היית מאפשרת לי את הכלי הזה, אבל מה לעשות החוק לא מאפשר.

רם שפע: הכוונה שלך מאוד ברורה.

רם שפע: אני רוצה לעבור למשרד החקלאות, אני גם מאוד מזדהה.

רם שפע: המציאות שיש יבוא בכזאת כמות עצומה, בטח אל מול הייצוא, זה פשוט מציאות לא הגיונית, ברור לגמרי שהתעשייה פה לא תשרוד את זה.

יפעת קריב: לא שורדת כבר היום לא שורדת, כל הדו"חות הכספיים של כל החברות הציבוריות מראים על הפסדים.

יפעת קריב: ואז אנחנו צריכים להתעסק בזה שאנחנו לא יכולים להעסיק עובד שיענה למטופלים.

יפעת קריב: כל נקודה שהיא אנחנו נמצאים באיזשהו מאבק.

יפעת קריב: עכשיו אני אגיד דיברתם פה גם על גרמניה, העליתי את זה בצורה מאוד ברורה בדיון בכל דיון גם אם נקבל את האישור לייצא לגרמניה, אנחנו לא עומדים בערכי המיקרו שהתקן הישראלי נוגד את התקן הגרמני.

יפעת קריב: ישראל מאלצת לעשות הקרנות מעל 20,000 מיקרו, הגרמנים דורשים מעל 500,000 מיקרו.

יפעת קריב: כל מה שבין - - -

רם שפע: כן, אנחנו מכירים את זה.

רם שפע: דיברנו על הסיפור של התקינה, אני העליתי את זה, זו אחת הסוגיות שתכף נתייחס אליה.

רם שפע: אבל רגע אני רוצה לעבור למיכל ממשרד הכלכלה גורם משמעותי פה אני אשמח מאוד אולי את תכווני אותנו קצת לפתרונות.

מיכל נידם וקסמן: אז קודם כל בוקר טוב, ותודה על הוועדה הזו, היא חשובה וזה המשך לכמה נקודות מפתח שבאמת גם הובלנו יחד בשיח שכל התעשייה, אני חושבת שכל מי שמופיע פה השתתף, שבוע שעבר בשיח מאוד משמעותי שקידמנו מנכ"ל משרד הכלכלה מול מנכ"ל משרד הבריאות, כדי להציף את כל החסמים ולהגיע לפתרונות אפשריים על כל הנקודות שהועלו כבר עד כה הבוקר, ועוד נקודות נוספות שטרם הועלו.

מיכל נידם וקסמן: התקן וכל נושא של היבוא וכל הנושאים, בעצם כבר עלו ואנחנו מודעים לנושאים האלו.

מיכל נידם וקסמן: בנוסף הייתה פגישה גם של שרת הכלכלה יחד עם שר הבריאות כדי לרתום גם אותו בהמשך גם לוועדה שהתקיימה שבוע שעבר לכל נושא היצוא, וזה פשוט חשוב כרקע שהנושאים האלה נידונים בשוטף כל הזמן כדי לקדם ולראות איזה פתרונות אפשר למצוא.

מיכל נידם וקסמן: לעניין הגדרת של קנאביס רפואי, למה שהתייחס מאיר אריאל ולפני כן בעצם גם יובל לנדשפט לנושא הזה, אני חושבת שמעבר למי בעצם אחראי מתוך משרד הבריאות, זה בתוך משרד הבריאות, אין לי את הסמכות להחליט מי יעשה את זה.

מיכל נידם וקסמן: מה שצריך להחליט זה איך מוגדר הקנאביס הרפואי, וגם זה משרד הבריאות צריכים להחליט, איך הוא מוגדר.

מיכל נידם וקסמן: אם הוא מוגדר כמשהו, זאת אומרת צריך להגדיר אותו, אני לא אכנס להגדרות זה תפקיד משרד הבריאות להגדיר אותו.

מיכל נידם וקסמן: אבל הסיפור על הסכם אכ"א, ומאיר אתה בעצם היית נוכח שם, כרגע הוא לא מוגדר כתכשיר רפואי ולכן הוא לא יכל להכנס להסכם אכ"א.

מיכל נידם וקסמן: אבל אני אומרת, אבל יש דרכים אחרות, בסוף זה ממש בתוך משרד הבריאות, אנחנו כמובן בעד לקדם את זה.

מיכל נידם וקסמן: במקביל אנחנו ממשיכים לקדם את המגעים מול הגרמנים, מול האירופאים כדי לנסות גם - - -

רם שפע: סליחה מיכל אני רגע קוטע אותך, שום דבר בכל מה שתיארת עכשיו לא מצריך חקיקה, נכון?

רם שפע: את כל הדברים אנחנו יכולים בתוך משרד הבריאות כמובן בפררוגטיבה של המנכ"ל והשר לעשות שינויים גם ביחס לכל מה שתיארת על הסכם אכ"א.

יובל לנדשפט: מיכל דייקה את מה שמאיר אמר.

יובל לנדשפט: קנאביס הוא לא מוגדר כתכשיר, אבל ההחלטה על הגדרתו כמה ומי החליט על רישומו ואיך, היא החלטה בתוך משרד הבריאות.

רם שפע: כן.

יובל לנדשפט: בתוך משרד הבריאות והנושא הזה ככל שנידון בפעמים הקודמות, נידון והוחלט שקנאביס הוא לא תכשיר, כי לא נעשה כל הדרך להכיר בו כתכשיר, זאת אומרת ניסויים פרה- קליניים, אחר כך ניסויים קליניים, FACE ONE, FACE TWO- - -

יפעת קריב: בסך הכל אימוץ התקינה אירופאית שם זה כן הוחלט, נורא פשוט.

יפעת קריב: HERBAL MEDICINE.

יובל לנדשפט: או.

יפעת קריב: תרופה ממקור בוטני או צמחי.

יפעת קריב: זה קיים בעולם.

רם שפע: זה נכון שככה העולם מתייחס לזה.

יובל לנדשפט: היתה לנו התייחסות פנימית בדיון.

יובל לנדשפט: אנחנו כיק"ר חשבנו משהו, המשרד - - -

רם שפע: אתם חושבים.

רם שפע: ..

רם שפע: רגע בכל זאת, אנחנו עכשיו בדיון שהוא אינו פנימי.

רם שפע: מבחינת היק"ר אפשר לאמץ את התקינה האירופאית ולשנות את ההגדרה של הקנאביס?

יובל לנדשפט: להגיד אימוץ התקינה- - -

רם שפע: אימוץ בהיבט הזה, בנקודה הזו.

יובל לנדשפט: בנקודה הזאת אנחנו חושבים שניתן להגדיר את הקנאביס כ- HERBAL MEDICINE ובתוך כך לנסות ולדבר עם גרמניה או מדינה אירופית על איזשהו שילוב שלא בהסכם או בהסכם אכ"א או בפן כזה או אחר.

יובל לנדשפט: חשבנו כך כיק"ר.

יובל לנדשפט: זו לא הייתה בסוף הדעה- - -

רם שפע: מתי הפעם האחרונה שזה עלה לדיון בשאלה הזאת?

יובל לנדשפט: אני חושב שאנחנו מדברים על זה לפחות פעם בחודש, לא רק על הנושא הזה כי אנחנו כבר התקדמנו.

יובל לנדשפט: לאור כך אנחנו התקדמנו מול הגרמנים על מנת לעשות הכרה משותפת.

יובל לנדשפט: אני אגע בזה בשאלה הבאה אולי.

רם שפע: כי אני כן שומע גם מכיוון מיכל, אנחנו נחזור אלייך, אני כן שומע גם משר הבריאות וגם מהשיחה האחרונה שלי עם מנכ"ל משרד הבריאות, בהחלט יש הבנה שהשינויים צריכים לקרות מהר.

רם שפע: אז מה שהיה לפני חודש יכול להיות שדברים השתנו.

רם שפע: בסדר, אוקיי, מיכל אנחנו חוזרים אלייך, בבקשה.

מיכל נידם וקסמן: אז כאמור צריך להתבצע, אני ממליצה שיתבצע דיון בתוך משרד הבריאות, דיון פנימי להגדרת הקנאביס הרפואי וזה עתיד להשפיע על מה שמאיר העלה קודם וכמובן אנחנו מבחינתנו ממשיכים בכמה ערוצים, אחד מהם זה קודם כל להציף, לנסות לקדם פתרונות לכל הנושאים שהועלו.

מיכל נידם וקסמן: ושתיים מול האירופיים ומול הגורמים בחו"ל בכלל, לא רק מול האירופיים אבל בעיקר מול האירופיים בראשם גרמניה, לקדם את הערוץ ה-B2B את כל השיח הבילטרלי כדי להביא לכאן משלחת.

מיכל נידם וקסמן: אין ספק שהקורונה לא מקלה, אנחנו העברנו כבר תרגום, תרגמנו כבר את ה- IMC-GMP עבור הגרמנים לצורך התהליך הזה.

מיכל נידם וקסמן: אנחנו מחכים להתייחסות המקצועית, ופה אני אומר את זה עד שנה מיידי, שאנחנו זקוקים למשרד הבריאות שאנחנו זקוקים להתייחסות המקצועית שלהם ל- IMC-GMPכדי שנקדם את זה מול הגרמנים לזה הם מחכים למעשה - - -

רם שפע: מתי זה צפוי להגיע?

מיכל נידם וקסמן: יובל?

רם שפע: יובל יצא לרגע.

מיכל נידם וקסמן: אז אנחנו מחכים מבחינתנו אנחנו את התרגום עשינו ואת ההתייחסות המקצועית אנחנו מחכים.

מיכל נידם וקסמן: מבחינתנו זה היה צריך לקרות אתמול, כי זה באמת מה שאנחנו מצפים.

מיכל נידם וקסמן: אנחנו רוצים להעביר את זה לגרמנים כמה שיותר מהר כדי לקדם את אותה משלחת לישראל שתבקר במפעלים, תאשר אןתם, ואם יידרש, וזה כן שיח שאנחנו מקיימים בשוטף עם משרד הבריאות גם, לשנות את התקן הנוכחי, את ה- IMC-GMP כדי שהגרמנים יוכלו לקבל את התקן הישראלי ולהכיר בו כשקול לתקן האירופאי.

מיכל נידם וקסמן: זה ערוץ מקביל למה שאנחנו חושבים שצריך לעשות גם בעצם בתוך משרד הבריאות.

מיכל נידם וקסמן: בנודע ליבוא, אחד אנחנו נתחיל מזה שאנחנו מאמינים שצריכים לפתוח את הייצוא, זה ברור.

מיכל נידם וקסמן: פתיחת היצוא ללא הגבלות והפחתת הרגולציה למעשה תקל משמעותית.

מיכל נידם וקסמן: לגבי היבוא אנחנו בודקים את זה גם אצלנו מול הגורמים המתאימים כדי לראות אם דבר כזה אפשרי תחת החוקים הקיימים.

יפעת קריב: אבל מיכל, מה אומר שחודש הבא לא ייבאו לארץ 40 טון?

רם שפע: שום דבר.

יפעת קריב: אתם בודקים, אתם בודקים, אבל - - -

רם שפע: למה, רגע אני אלך עם השאלה של יפעת, מה מונע מאיתנו להגדיר פה כולנו ביחד, למשרד הכלכלה אגב יש את הסמכות לעומתי, והחקלאות, לעצור את הייבוא.

רם שפע: ניתן להחליט את זה.

מיכל נידם וקסמן: אז עוד פעם אני אומרת, אנחנו עובדים עם מחלקת מדיניות סחר אצלנו, אוקיי?

מיכל נידם וקסמן: הם בעצם מנהלים את זה.

מיכל נידם וקסמן: יש, אני לא אכנס לפרטים, אבל בהנחה וקנדה לצורך העניין לא מקבלת יבוא אליה מכל מדינות העולם ולא רק מישראל, זאת אומרת זה לא משהו ספציפי נגד ישראל, יש כל מיני חוקים.

מיכל נידם וקסמן: זאת אומרת אנחנו לא יכולים ספציפית לעצור מולה.

מיכל נידם וקסמן: אני לא אכנס לזה עוד פעם כי זה לא תחום המומחיות שלי, אני אשמח להביא פעם הבאה מישהי שהיא ממדיניות סחר אבל המחלקה אצלנו של מדיניות סחר בודקת את הנושא כדי לראות מה ניתן לעשות בעניין הזה ואם כדאי - - -

רם שפע: אבל זה עניין של מדיניות אם מחליטים שנכנסים פה למאבק מוצהר וברור לעצור את היבוא כדי ליצר תמורות שיביאו לשינוי במדיניות של היצוא שלנו, אז זאת החלטה שאפשר לקבל אותה.

רם שפע: זה לא כל-כך עניין מקצועי זה עניין של החלטת מדיניות של המשרד.

מיכל נידם וקסמן: נכון זה מדיניות שנבחרת מה ההשלכות, צריך לראות מה ההשלכות של דבר כזה, מה זה כולל למרות החוקים וההסכמים הבינלאומיים.

יפעת קריב: את לא באף הסכם בינלאומי, זה בדיוק הסיפור, אנחנו מבקשים להיות בהסכמים בינלאומיים.

יפעת קריב: אנחנו רוצים להיות חלק מתעשיית היבוא והיצוא אבל אנחנו לא באף הסכם בינלאומי.

יפעת קריב: בעצם ישראל מתנהלת פה באיזה שוק פרוע שהוא לא ברור, בעיני זה מהלך לא תקין דרך אגב, שמישהו אישר יבוא בלי מכסות ובלי הסכמי סחר.

יפעת קריב: כי תחשבו באיזה עוד תעשייה זה יכול היה לקרות.

יפעת קריב: אם זה היה קורה בתעשיית הביצים או התפוזים, או לא יודעת מה אלף תעשיות אחרות, המדינה הייתה רועשת.

יפעת קריב: פה יש איזושהי הנאה מזה.

יפעת קריב: מייבאים לארץ קנאביס חופשי.

יפעת קריב: גם לא צריך את הכמויות האלה, ישראל יודעת לבד לגדל 110 טון, השוק צורך 40 טון.

יפעת קריב: מי מתעורר על זה?

רם שפע: אז מיכל אני מחדד את מה שיפעת אמרה.

רם שפע: אם אנחנו לא בהסכמים, ודיברנו על זה פה עד עכשיו שזה אחד הדברים שמגבילים אותנו בהיבטים אחרים, אז איך אנחנו פה, איך את מתייחסת להסכם שאנחנו חוששים מההשלכות של לעצור את היבוא ולבטל אותם?

רם שפע: הרי אנחנו לא בתוך ההסכמים, מה אני מפספס?

מיכל נידם וקסמן: אני לא הבנתי את הכוונה של יפעת שאנחנו לא בתוך הסכמים.

מיכל נידם וקסמן: אנחנו בטח בתוך הסכמים בינלאומיים.

יפעת קריב: לא בקנאביס.

מיכל נידם וקסמן: נכון, אין הסכמים בקנאביס - - -

יפעת קריב: לישראל אין לשאר המדינות יש.

מיכל נידם וקסמן: אנחנו בהסכמים אחרים שאנחנו צריכים לעמוד בכללים בינלאומיים אחרים, לכן אני אומרת אני לא רוצה, הנושא הזה נבדק בתוך משרד הכלכלה בצורה הכי מקצועית שיש כדי לבדוק מה אפשר לעשות מכיוון שאני לא ממחלקת מדיניות סחר אני לא רוצה להתייחס לפרטים כדי לא לטעות בדבריי, אבל זה נבדק.

מיכל נידם וקסמן: זה משהו שעלה בכל הדיונים הקודמים, זה נבדק ואנחנו כמובן נחזור עם תשובה בעניין הזה.

רם שפע: אוקיי אני גם אפנה לבכירי משרד הכלכלה להבין מה מונע מאיתנו לעשות שינוי מדיניות.

רם שפע: יש לזה השלכות, זה נכון, אני מבין אותם, בסדר אז בודקים החלטות ומקבלים החלטה, אבל הזמן משחק לרעתנו ואת זה נראה לי שאנחנו מבינים בדיון הזה.

רם שפע: אוקיי.

מיכל נידם וקסמן: אבל אני שוב אומר הפתיחה של היצוא ופתרונות של כל חסמי הייצוא, זה הרבה יותר משמעותי בנקודה הזו.

מיכל נידם וקסמן: זה מה שיוביל את השוק וזו הדרך הנכונה מבחינה כלכלית.

מיכל נידם וקסמן: אנחנו צריכים לפעול בעיקר לזה.

יפעת קריב: אבל מיכל עד שתפתרו את זה כבר לא תשאר לך חקלאות בישראל.

יפעת קריב: זאת אומרת תביאי רק ליבוא את יכולה פשוט לייבא, להעביר לבתי מרקחת וזהו, לגמור את העסקה, לגמור את הסיפור של שוק הקנאביס הישראלי, לפטר את מאות העובדים שעובדים בתעשייה הזאת, להגיד לחקלאים תוותרו על כל מה שהשקעתם ועל כל החברות מישהו יצטרך לתת דין וחשבון לציבור.

רם שפע: יפעת רגע, אני רוצה רגע לתת למיקי משפט, ואני רוצה אחר כך לעבור לחיים כנציג משרד החקלאות.

רם שפע: אני חייב להבין את העמדה שלהם.

מיכאל עופר: רק דבר אחד לגבי נושא היבוא, אני חושב שבאותו רגע שיהיה לנו יצוא ונוכל לייצא בכמויות גדולות, כמו כשיובל רצה מראש, כמו שיובל ניבא מראש, וכמו שאנחנו רוצים לעשות את זה, הנושא של היבוא יקטן.

מיכאל עופר: זאת אומרת כל הדבר הזה יקטן ולא תהיה בעיה בנושא היבוא.

מיכאל עופר: יהיה יבוא, יהיה יצוא וברגע שיתפח היצוא לא תהיה בעיה של מכסות יבוא או הגבלת יבוא.

רם שפע: אוקיי תודה רבה.

רם שפע: חיים תגר נמצא איתנו?

חיים תגר: כן.

רם שפע: בבקשה, אני מאוד אשמח להבין איפה משרד החקלאות עומד בעניין הזה.

חיים תגר: אני אשמח להסביר ליפעת ולכל החברים שיושבים בוועדה את העמדה של משרד החקלאות.

חיים תגר: משרד החקלאות הוא הרגולטור בנושא של יבוא חומר צמחי, עם זאת צריך לזכור שמדובר בסם ולכן זה נמצא מחוץ לידיים של משרד החקלאות, היק"ר הוא הרגולטור במקרה הזה של היבוא.

חיים תגר: למשרד החקלאות יש כלי מדיניות שונים כפי שנהוג בסחר הבינלאומי שכוללים בתוכם הסכמי סחר והגבלות של מכס, עגלות מכסיות, היטלים וכו', שבהם אפשר להתמודד עם ההגבלות של יבוא כדי לא לסכן את השוק המקומי וליצור איזשהו איזון.

חיים תגר: במקרה כזה כיוון שמדובר בסם, אנחנו לא יכולים להפעיל כלים כאלה, בדקתי עם הלשכה המשפטית, אין לנו פה שום אמצעי שלנו לעצור את היבוא.

רם שפע: אני מנסה להבין מה אתה אומר.

רם שפע: דווקא בגלל שזה מוגדר כסם אתם לא יכולים לעצור את היבוא?

חיים תגר: בדיוק.

חיים תגר: לא רק זה, צריך, גם בסופו של דבר מדובר בעניין של מדיניות שצריכים לקבל החלטה אם לעצור את היבוא או לא, אנחנו בסך הכל כולנו בעד שוק חופשי ויכולת לאפשר תחרות כמובן שזה מותנה באפשרות של מדינת ישראל לייצא.

חיים תגר: במקרה הספציפי הזה, כיוון שמדובר בסם, הרגולטור ליבוא הוא היק"ר ולא משרד החקלאות.

רם שפע: אחלה, אגב המשפט "כולנו בעד שוק חופשי" לגבי החקלאות זה בסדר גמור, אבל זה אפשר לייחס רק לחקלאות, לא לכל מי שנמצא פה.

רם שפע: וגם לא לבכירי משרד החקלאות שמבינים את המשמעות אבל זה דיון אחר.

יובל לנדשפט: אני חושב שכולם תמימי דעים.

יובל לנדשפט: אחד טובת ישראל מסתכלת על טובת ישראל קודם כל לפני כל דבר אחר.

יובל לנדשפט: החלטת הממשלה 1587 קובעת ונוקטת בעמדה של כלכלת שוק חופשי, שבה תחרות על האיכות ועל המחיר וככל שהאיכות משתווה למחיר.

יובל לנדשפט: אבל על זה אם יורשה בסוף לדבר, כי אנחנו כולנו מתעלמים מאיזשהו פיל גדול מאוד שנמצא בחדר, עליו בישיבה האחרונה של הוועדה של ח"כ השכל, ואני ממש רציתי לחבק את דנה בר און שאמרה את זה, אבל אני ארחיב על זה בהמשך.

רם שפע: שמה?

רם שפע: אני יצאתי בשלב הזה.

יובל לנדשפט: שאנחנו נוגעים פה באחד ואחד, בשימוש פנאי שמתגנב לו אל תחת מטריית המדיקליזציה, יש כאלה שאומדים את גודלו בכך, יש כאלה שאומדים את גודלו באחרת, אבל הוא משפיע על הדיון הזה, והוא משפיע על מה שכולם אומרים גם על סוגיית המיתוג, גם על סוגיית המחיר ואחרים, גם על סוגיית היבוא, כי מייבאים בעיקר מותגים.

יובל לנדשפט: הנכון הוא אבל שורה תחתונה שיובאו לארץ כמויות גדולות מאוד, לא ניתן חוקית לעצור ייבוא, לחסום ייבוא אלא באמת בהחלטת מדיוניות של לא אנחנו היק"ר.

יובל לנדשפט: אני חושב באמת שאם תצא החלטה לקובעי המדיניות למנכ"לי המשרדים, אני חושב שהם יקיימו דיון ואז כולנו נוכל לדעת, זאת אומרת את אפשרויות הפעולה שיש, היות והנושא הזה נמצא גם בדיון בבית המשפט העליון, הוגשה עתירה כנגד המדינה על מנת לחסום את הייבוא.

רם שפע: מה הטענה המרכזית בעתירה?

יפעת קריב: אותו דבר, מכסות, הסכמים הדדיים, מנסים בכל דרך למנוע את זה שכל השוק יהפוך להיות שוק של ייבוא.

רם שפע: ברור.

יפעת קריב: זה מה שמנסים, זה החקלאים הגישו את העתירה, מספר חברות, אבל הרעיון הוא בעצם מבקשים מישהו שירים את הכפפה ויתייחס לזה.

רם שפע: אנחנו נרים את הכפפה אבל נעשה רק את מה שאנחנו יכולים.

יובל לנדשפט: היות והנושא נמצא בבג"צ קשה מאוד עכשיו לקבל משהו, אבל אני חושב שנכון יהיה שקובעי המדיניות, שאתה יודע כולם עסוקים מאוד בנושאים השוטפים.

יובל לנדשפט: אם הנושא הזה יעלה על פותחם, יכול להיות שתתקבל החלטה או שיכול להיות שתייתר את הדיון בבג"צ או החלטה שתחסוך לכולם זמן ומאמצים או החלטה שבסוף גם בג"צ יידרש אליה.

רם שפע: אוקיי בסדר, אני אתייחס לזה בסיכום שלי למה העמדה שלנו.

רם שפע: נעבור לסוגיה הבאה, אמרת מקודם שיש עוד משהו שלא התייחסת אליו אז תתייחס ואז נפתח את זה עוד פעם.

יובל לנדשפט: כן.

יובל לנדשפט: זו לא הייתה שאלת ועדה, זו היתה נקודה בוועדה שהוועדה תעקוב אחר המגעים המתקיימים, זה קשור לסוגיה שעלתה פה ביניים, שהוועדה תעקוב אחר המגעים המתקיימים בין המשרדים לבין הגורמים הרלוונטיים מגרמניה, בכל הקשור להכרה של האיחוד האירופי בתוקפו של התקן האירופי EU-GMP בישראל, ככל שהיא לא תחליט למצוא במקום התקן הישראלי IMC-GMP הקיים היום.

יובל לנדשפט: אז אני כבר אענה מה ענינו, ניסיתי לתמצת אבל הוא צריך להיות בסיס להבנה.

יובל לנדשפט: כפי שדיווחנו, קיימת שונות בין התקנים היות הותקן האירופי ה- EU-GMP לחומרי גלם, זאת אומרת הוא לחומרי גלם ל-API הם לא מוצר סופי כפי שהיום מונפק בבתי-המרקחת, הוא רק התקן האירופי ל-API, ולכן הרוקח בעת הניפוק בחו"ל מכין מהם הכנה רוקחית, בין אם זה מזיגה, חלוקה, או כל דבר אחר לכל לקוח ולקוח.

יובל לנדשפט: זה התקן האירופי, בעוד שהתקן הישראלי הוא למוצר סופי מוגמר שניתן למסירתו ללקוח, ולכן יש את המפעלים.

יובל לנדשפט: עובדה שניה היא אנחנו לא באיחוד האירופי, ולכן אנחנו לא מדינה יכולה, אם היינו באיחוד האירופי והיינו יכולים, והסכם האכ"א שהוא הסכם מיוחד, שהוא להכניס את המקור לביקורת ותקינה של חומרים ברפואה, תחת מטריית האכ"א.

יובל לנדשפט: הוא הסכם אכ"א, זה נכון אבל זה לא היק"ר.

יובל לנדשפט: על כך מאיר נגע וזה היה גם לב עתירתו, וגם מיכל נגעה, על זה אם תרצה בסוף, אלוהים הוא בפרטים הקטנים, אני אוכל להרחיב אחר כך.

יובל לנדשפט: לדעתנו יש פתרון יצירתי.

יובל לנדשפט: בקיצור, וה- IMC-GMP למוצר סופי מוגמר.

יובל לנדשפט: במאמר מוסגר אני רק רוצה לציין שבעולם היום, הרוב המכריע של העולם הפאראמצבטי הרגיל, לא הקנאביס הוא מוצר סופי מוגמר שניתן ללקוח, לא מה שנקרא פעם הכנות רוקחיות שנדרשת לו עוד הכנה רוקחית, וגם לה יש מחיר.

יובל לנדשפט: כך אנחנו חשבנו ולכן ה- IMC-GMP הולך למוצר סופי מוגמר, זה לא קיים ב- EU-GMP.

יובל לנדשפט: בדיון מול הגורמים הפדרליים בארצות-הברית אחרי שהובן שהיק"ר הוא לא חלק מאכ"א, מול הדיון הפדרלי עם הגרמנים, עלה כי הגרמנים מוכנים לבחון תקן כזה.

יובל לנדשפט: היה לנו דיון איתם עם הגרמנים זה מה שמיכל הזכירה קודם, במטרה לקדם הכרה הדדית לבקשתם של הגרמנים, התקן תורדם לאנגלית על-ידי משרד הכלכלה, לנו ביק"ר מרוב שפע אמצעים דווקא מתורגמנים לא היו לנו באותו יום, וממש היום הגיע לנו גם התקן המתורגם של ה- GDP של ה- good distribution practice.

רם שפע: מיכל התייחסה לזה בדקה שלא היית פה, לזה שבעצם מחכים מכם לתשובה בנושא הזה.

רם שפע: מיכל, אני צודק?

מיכל נידם וקסמן: צודק לגמרי הגורם עכשיו שמעכב כרגע את המשך המגעים מול הגרמנים זה באמת הדיוק המקצועי של היק"ר כדי שנוכל להביא לגרמנים את ה- IMC-GMP הכי מדוייק שיש ולקדם את המגעים מולם.

יובל לנדשפט: לתרגם את זה בצורה שגם הגרמנים הרציניים - - -

רם שפע: אוקיי וזה יכול לקרות תוך יום-יומיים?

רם שפע: מה איפה זה עומד?

יובל לנדשפט: בוודאי, כשנקבל את התקנים שעוסקים בייצוא.

יובל לנדשפט: סתם, זו הייתה בדיחה.

יובל לנדשפט: ברור שליק"ר זה הוא סובל מעודף כוח-אדם ועם אנגלית משובחת.

יפעת קריב: דקה רק אני אדייק את זה.

יובל לנדשפט: רגע יפעת, ברגע שאני אסביר, למשל אם תכתוב תקן כלשהו אפילו למשל את ה- IMC-GMP ותכתוב במקום רופא תכתוב דוקטור - - -

רם שפע: אני לא רוצה להיכנס לפרטים האלה, זה נמצא אצלכם.

רם שפע: אתם יכולים תוך ימים ספורים לפתור את הדבר הזה כדי להתקדם עם הגרמנים?

יובל לנדשפט: לא, אנחנו עובדים על ה- GMP כיוון, אנחנו עובדים על זה כבר כשבוע, זאת אומרת זה נמצא אצל טל הסגן שלי, במקרה הוא גם עסוק במספר דברים אחרים ובכלל זה לא לעצור ייצוא והכל - - -

רם שפע: בסדר אני מבין, אבל זה מה לעשות לכולנו יש הרבה דברים אני לא אספר לך את כל מה שעשיתי מ-6:00 בבוקר כדי להגיע לדיון הזה.

יובל לנדשפט: גם אנחנו לא.

יובל לנדשפט: אני מניח שזה יפתר יתורגם מקצועית בהקדם הקרוב ונוכל להעביר את זה לגרמנים.

יובל לנדשפט: למה?

יובל לנדשפט: כי אנחנו רוצים להעניק פה לא פחות משהגרמנים רוצים להעניק.

רם שפע: אוקיי זה בסדר.

רם שפע: אני אומר רק חובת ההוכחה עליכם בעניין הזה.

רם שפע: זה נראה לי כמו, איך שאני מבין פה, כמו משהו שיכול באמת תוך ימים ספורים.

רם שפע: וגם ברמת התעדוף זה נשמע לי כמו משהו, הוא אצלכם, הוא פתיר והוא משמעותי, הוא יפתור לא הכל אבל חלק מהסוגיות שהתעשייה העלתה פה.

קריאה: למה לא לאמץ את התקן האירופאי לצמחי?

יובל לנדשפט: אה, אפשר דרך אגב.

יובל לנדשפט: אנחנו לא חלק באיחוד האירופי, מי מהמפעלים שרוצה יכול להזמין רשויות בחינה אירופיות, יכול, עשו את זה כמה מפעלים בארץ וזימנו אליהם מדינות כדי לבחון.

יובל לנדשפט: הגרמנים לא מכירים בבחירה של הרשויות תקן אז גם אם נאמץ - - -

רם שפע: לא נראה לי שאנחנו רוצים לעודד את זה שגם מפעלים יזמנו גורמים אירופיים שיבואו לישראל כדי לבדוק אותם.

רם שפע: זה נשמע לי כמו דבר הזוי, סליחה על הביטוי, לא הגיוני.

יובל לנדשפט: אתה צודק.

רם שפע: אוקיי אז אתה לא יכול לעודד את זה.

יובל לנדשפט: אנחנו מעודדים את ההכרה ההדדית בתקן הישראלי של המוצר הסופי.

יובל לנדשפט: אם מחר מחרתיים בתוך תקופת זמן התקן האירופי שהוא בכלל הוא לא לקנאביס ייעודי הוא בכלל למוצרים, ה- EU-GMP, הוא רק לחומרי גלם, הוא לא מיקי למוצרים הסופיים.

יובל לנדשפט: באותו רגע אולי לא צריך מפעלים, ייצרו החברות מוצר סופי, הנה רעיון, העלית.

יובל לנדשפט: יהיו לנו חומרי גלם כבר בחווה, יועברו לבית המרקחת, הרוקח יעשה התאמה רוקחית והנה התאמנו שתי חוליות בשרשרת.

יובל לנדשפט: יכול להיות שזה אפשרי.

רם שפע: טוב, נשמע לי שזה לא הכיוון.

קריאה: יובל זה לא נכון מה שאתה אומר.

רם שפע: רגע רק שניה מיקי, זה נכון שאתה פה יש לך קדימות, אבל בכל זאת, יעל לא דיברה עדיין היום ואני אשמח לשמוע.

רם שפע: גם תפקיד לפרוטוקול.

יעל שכטר-סיטמן: תודה רבה.

יעל שכטר-סיטמן: יעל אני מרכזת את פורום הקנאביס הרפואי בהתאחדות התעשיינים.

יעל שכטר-סיטמן: תראו אנחנו מאוד מעריכים את הפעילות של ובל ומיכל שמנסים באמת לפתור, אבל נראה שכולם הולכים סחור סחור והכל מסתכם בבדיקות.

יעל שכטר-סיטמן: ברור מה צריך לעשות.

יעל שכטר-סיטמן: אנחנו מבקשים ממך כיו"ר הוועדה לתחום בזמנים את כל הנושאים האלה, כי אנחנו מגיעים לדיונים ושוב פעם אומרים "זה בבדיקה, זה בבדיקה", מספיק.

יעל שכטר-סיטמן: ברור מה צריך לעשות.

יעל שכטר-סיטמן: תכירו בקנאביס כתרופה ממקום צמחי, זה אפשרי כי ככה זה נעשה באירופה.

יעל שכטר-סיטמן: אין סיבה שנהיה שונים, תאמצו את התקינה האירופאית ה- EU-GMP מספיק לכל מה שצריך.

יעל שכטר-סיטמן: אין צורך לכל הפערים האלה בין התקינות שמכשילות את התעשייה.

יעל שכטר-סיטמן: בנוסף למה שיפעת אמרה, עד שיהיה באמת את היצוא תגבילו את הייבוא, זה לא קורה בשום תעשייה אחרת שאין הגבלה בכלל.

יעל שכטר-סיטמן: במקום לכלכל כלכלות של מדינות אחרות, תדאגו לכלכלה כחול לבן של ישראל.

יעל שכטר-סיטמן: אם המצב העגום של התעשייה לא מהווה איזשהו תמריץ מספק, אז שהמס על הייצוא יהווה.

יעל שכטר-סיטמן: את מאבדים פה הון עתק שזולג לכם מבין הידיים.

יעל שכטר-סיטמן: אז באמת אנחנו מבקשים שהכל יהיה תחום בזמנים, בדיקות זה נהדר, אבל אנחנו מבקשים שתחייב איזושהי הגעה לתוצאה.

יעל שכטר-סיטמן: ברור מה צריך לעשות אז תביאו את הפתרונות שצריך כדי לעשות את זה.

יעל שכטר-סיטמן: אנחנו התעשייה יש לנו את כל הידע שצריך, בואו תשבו איתנו אנחנו באמת רוצים לסייע כמה שאפשר.

רם שפע: אגב סוגריים, קודם כל תודה יעל, אני מאוד מסכים, אנחנו נתחום את זה בזמן בסוף הדיון.

רם שפע: אני רוצה לדעת האם פגשו אתכם נציגי כלכלה או נציגי בריאות לאחרונה?

יעל שכטר-סיטמן: כן, נפגשנו גם עם יובל, גם עם מיכל, וגם עם המנכ"לים של המשרדים והעלנו את כל הסוגיות.

יעל שכטר-סיטמן: ואנחנו מקווים שבאמת נוכל למצוא פתרון, אבל שוב, אנחנו על תקן זמן שאול.

יעל שכטר-סיטמן: אנחנו מאבדים פה זמן יקר לחינם.

יעל שכטר-סיטמן: כמו שאמרתי מה שצריך לעשות, ברור.

יעל שכטר-סיטמן: אין צורך בכל הבדיקות האלה מסביב, בואו נפעל לפתרון נקודתי של התקינה הייחודית שאין בה צורך ושל האימוץ של התרופה ממקור צמחי של השינוי של ההגדרה.

רם שפע: מבחינתך אם משרד הבריאות מחליט על שינוי ההגדרה, זה השינוי הכי דרמטי שיכול לקרות הוא ישליך על כל השאר, נכון?

רם שפע: אני רוצה להיות ממוקד.

יעל שכטר-סיטמן: בהחלט, לחלוטין.

יעל שכטר-סיטמן: ואז זה פותר גם את כל מה שמשרד החקלאות אמר.

יעל שכטר-סיטמן: זה יפתור את הכל וגם תוכלו להכניס את זה למימון ציבורי, זה באמת נוגע בכל כך הרבה סוגיות - - -

רם שפע: אני רוצה רגע לחזור למשרד החקלאות כדי להבין כמה נקודות, חיים אתה איתנו?

רם שפע: תודה רבה יעל.

חיים תגר: כן.

רם שפע: האם זה נכון שאין עוד, אני מבין שאמרת שהאחריות על עצירת הייבוא לא נמצאת אצלכם מכיוון שהקנאביס עדיין מוגדר כסם.

רם שפע: האם יש עוד תחום בחיים שלנו שבו יש פתיחות מוחלטת ככה לייבוא במצב שהייצוא חסום?

חיים תגר: בעיקרון לא.

חיים תגר: כל מדינה רוצה להגן על השוק המקומי שלה ויש לנו כלי מדיניות לעשות את זה.

חיים תגר: זה עניין של החלטה מדינית.

חיים תגר: צריך לקבל החלטה אם עושים את זה או לא.

רם שפע: יובל אני מבין נכון?

רם שפע: כל תחום עצירת הייבוא מבחינה חוקית, לאור העובדה שקנאביס מוגדר כסם, נמצאת אצלכם ואפשר על פניו, כהחלטה, לעשות את זה מחר בבוקר?

יובל לנדשפט: כמו שחיים אמר זו החלטת מדיניות.

רם שפע: שלכם במשרד הבריאות?

יובל לנדשפט: אני לא יודע, צריך לשאול את המשפט אני לא מבין.

יובל לנדשפט: אני חושב שהחלטת מדיניות במקרים כאלה של ייבוא וייצוא של משרד הכלכלה יכול להיות שמנכ"ל משרד הבריאות או היועץ - - -

רם שפע: אנחנו נבדוק את זה אבל אוקיי בבקשה לנה רק תפקיד לפרוטוקול גם

לנה זייגר: שלום לכולם, לנה זייגר, אני מנהלת תחום הסכמים בילטרליים במנהל סחר חוץ במשרד הכלכלה והתעשייה.

לנה זייגר: אני רוצה להתייחס למה שעלה עכשיו בנוגע לשתי סוגיות, אחד בנושא הייבוא ובנושא של הסכמים או אפשרות להסכמים בינלאומיים ועצירת הייבוא, חשוב לומר שיש כללים כללי סחר בינלאומי שישראל מחויבת אליהם, כמו שגם מדינות אחרות, נניח קנדה, מחויבת אליהם, תחת ארגון הסחר העולמי.

לנה זייגר: ואנחנו עושים כעת ניתוח גם של המדיניות הקנדית אל מול אותם כללים, וגם של האפשרויות.

לנה זייגר: אבל חשוב לשים את זה על השולחן שבעיקרון זה נושא מאוד מיוחד, כי מצד אחד ישנם כללים שאומרים לא ניתן להפלות בין מדינות, אלא אם זה במסגרת של הסכם של סחר חופשי.

לנה זייגר: כלומר, ישראל לא יכולה לעצור ייבוא ממדינה אחת מוגדרת, אלא במידה ומקבלים החלטה, זאת אומרת זה צריך להיות תחת כאמור כללים, ואם זה נעשה משיקולים של שיקולי בריאות, שיקולי הגנת הציבור, הביטחון וכו'.

לנה זייגר: יש לזה חריגים ויש לזה מרחב מדיניות מסוים, אבל זה לא משהו שניתן.

לנה זייגר: צריך לקחת בחשבון את השיקולים של כללי הסחר.

לנה זייגר: ומכאן גם נובעת האפשרות שכרגע אנחנו לא יודעים אם זו באמת אפשרות ישימה או לא, וזה בבדיקה לגבי בכלל איזשהו הסכם או לא הסכם, או איזשהו פתרון בילטרלי מול קנדה, זה דבר ראשון.

לנה זייגר: דבר שני לגבי האכ"א - - -

רם שפע: רגע, אז רק את יכולה להתייחס, אוקיי אתם בודקים, זה גם בפעם הקודמת בדקנו.

רם שפע: אפשר אפרופו לתחום בימים קצובים את הבדיקה, של מה ההשלכות של החלטת מדיניות כזאת של שינוי מדיניות הייבוא?

רם שפע: אוקיי אני מבין שיש לזה השלכות זה ברור.

רם שפע: מה הן?

לנה זייגר: מה שאנחנו בודקים זה בעצם את החוקים ואת המדיניות של קנדה ואת הבסיס המשפטי שלה.

לנה זייגר: זאת הבדיקה שכרגע מינהל סחר וחוץ עוסק בה.

לנה זייגר: אם השאלה היא כהחלטת מדיניות האם ישראל יכולה לסגור ייבוא ספציפית מול מדינה אחת, זה אני כבר יכולה לומר שלא.

רם שפע: אפשר לסגור את הייבוא, לסגור / לצמצם.

רם שפע: יש הרבה שיטות למכס לאיך מתנהלים מול ייבוא.

רם שפע: לא חייבים לסגור, זה לא חייב להיות מאפס למאה, יש כל מיני כלים שהמדינה ברוך השם התברכה בהם במרוצת השנים.

רם שפע: אפשר לקבל כל מיני החלטות זה לא חייב להיות מול קנדה בלבד.

לנה זייגר: בהחלט.

לנה זייגר: אני פשוט רציתי להאיר את הנקודה הזאת, שאסור להפלות בין מדינות.

רם שפע: זה מה שאני אומר זה לא צריך להיות מול קנדה בלבד.

רם שפע: אני מבין את הסיפור הספציפי הקנדי אבל זה לא חייב להיות מולם.

לנה זייגר: זה החלטת מדיניות שאני לא במקום להתבטא עליה.

רם שפע: בסדר אני אתייחס לזה בסיכום.

רם שפע: נקודה שניה.

לנה זייגר: אם אפשר לומר מילה על אכ"א, ורק להזכיר ולהבהיר שהסכם אכ"א שזה חלק מהסכם הסחר שלנו עם האיחוד האירופי, שהסכם אכ"א חל על - - כמו שכבר אמרו.

לנה זייגר: אני רק רוצה להאיר שכרגע החברות שמייצרות נניח שמנים, שהפרשנות לשאלה של האם מוצר מוגמר או שזה הכנה רוקחית, וזה בעצם תהיה - - שלמשל בגרמניה יש מדינות בתוך גרמניה, היא מדינה פדרלית, אין אותה מדיניות בתוך כל המדינות בתוך גרמניה ה- LANDER מה שנקרא, יש כאלה שמתייחסים לאותו מוצר כמו נניח שמן, כמוצר זאת אומרת שהרגולציה חלה על הכנות רוקחיות, ורואות בזה בעצם חומרי גלם שאחר כך הרוקח בעצם מכין לצרכן הסופי.

לנה זייגר: ולכן אני חושבת שכן חשוב לשים את זה שכרגע היישום, אמנם אין מדיניות אחידה באיחוד האירופי וזה חלק מהבעיה שאין מדיניות והתייחסות אחידה לקנאביס הרפואי ברמת איחוד אירופי, אלא זה ממדינה למדינה.

לנה זייגר: אבל אנחנו כן רואים שיש בהחלט מקומות אולי לא מעט, שמתייחסים לזה כחומרי גלם, כן, לא מוצר סופי.

לנה זייגר: ובפירוש בכל מקום אנחנו רואים באמת את השימוש ב- EU-GMP שהזכות של ישראל לתת, של משרד הבריאות לתת את ה-AGMP, כמו שאני מבינה שהוסבר לפני, תחת הסכם אכ"א יהיה על MEDICINEAL PRODUCT.

לנה זייגר: ופה באמת אני שמעתי שהועלתה כבר אפשרות של לבחון איך מגדירים את הדבר הזה בישראל והאם יש פה איזשהו מרחב תמרון.

לנה זייגר: תודה.

רם שפע: אוקיי.

איתי רוגל: ח"כ שפע אני יכול להעיר הערה לגבי עניין הסכמי הסחר?

רם שפע: שם ותפקיד לפרוטוקול.

איתי רוגל: שלום, אני סמנכ"ל הפיתוח העסקי בבזלת.

איתי רוגל: אני רוצה להעיר לכל מי שעוסק בתחום בדיקת הסכמי הסחר, שנראה לי, לצערי, שאתם פשוט קוראים את החוקים הלא נכונים.

איתי רוגל: הפתרון הכי קלאסי והכי פשוט והוא לא צריך להסתתר מאחוריו, הוא פשוט לקרוא את שתי האמנות הבינלאומיות שעוסקות בפיקוח של האו"ם על סחר בסמים מסוכנים ומניעת הפצת סמים מסוכנים.

איתי רוגל: הפתרון הוא פשוט, הוא נמצא בתוך האמנות האלה.

איתי רוגל: יש שם התייחסות לעניין מכסות, זה בכלל לא קשור להסכמים בילטרליים, לא צריך לחפש בכל מיני הסכמים בינלאומיים אחרים, כל מה שצריך זה להגדיר כמה מדינת ישראל מכניסה ומוציאה קנאביס ברמת מכסות וצפי שנתי, יש לזה מנגנון.

איתי רוגל: מכניסים הודעה כזאת לאותה ועדת פיקוח שנמצאת באו"ם, ולמעשה אפשר "להסתתר" מאחורי הקביעה הזאת של כמה אנחנו הולכים לייצא וכמה אנחנו הולכים לייבא, וכמה אנחנו הולכים להשתמש בתוך טריטוריית מדינת ישראל, ובזה בא לציון גואל.

איתי רוגל: רוב מדינות העולם נכון להיום מתעלמות למעשה מהמנגנון הזה של האו"ם, כולל ישראל, כי זה נוח.

איתי רוגל: כי לא נוח כרגע להכניס את הדבר הזה, כי זה מכניס את כולם לאיזשהו צד.

איתי רוגל: לא צריך לחפש אם הכל נמצא בתוך האמנות, כל מה שצריך זה לקבל החלטה, זה הכל.

רם שפע: אני אשמח אמנם אמרת דברים נכוחים אבל בכל זאת תגיד במשפט, החלטה שמה?

רם שפע: אני רוצה שזה יהיה כתוב באופן שאתה בדיוק מתאר את זה.

איתי רוגל: כל מדינה באופן עקרוני אמורה להגיש לוועדת פיקוח של האו"ם, אחת לשנה, לא רק בנושא של קנאביס, המון המון סוגי סמים שבהם סוחרים בעולם, בכלל בתחום של סמים רפואיים ולמחקר וכדומה.

איתי רוגל: כל מדינה אמורה להגיש למעשה צפי של כמות הסם שנמצא, שהיא מתכוונת להשתמש בו באותה שנה, להוציא אותו, לייבא אותו, לעשות בו שימוש בתוך הטריטוריה שלה.

איתי רוגל: יש מנגנון כזה, מנגנון שקיים כבר 50 שנה.

איתי רוגל: מדינות העולם נוח להן רוב הזמן להתעלם או להגיש אומדנים נמוכים של מה שהם עושים בפועל.

איתי רוגל: אז אתה יודע אז פעם אחת זה משרת אותנו ופעם אחת זה עובד נגדנו.

איתי רוגל: אבל אם האומדנים הם פחות או יותר סבירים אז הם בוודאי כלי לעצור את הדבר הזה.

איתי רוגל: ואני אגיד עוד אמירה, אם המדינה הייתה רוצה להפסיק למעשה, או לבוא ולהגיד אנחנו קובעים כללים כמו שהאירופים אומרים, אתה צריך EU-GMP כדי לייבא לתוך אירופה אז אתה צריך AMC-GMP, לפחות לגבי תפרחות כמוצר מוגמר, כדי לייבא לישראל ולא כל מיני כללים שקשורים עכשיו לצד של המוצר מבחינת התוצאות של המעבדה שלו וכדומה.

איתי רוגל: אלא העיקרון שעומד מאחורי זה, ומהעיקרון אחר-כך יזרמו הסכמי הסחר באופן טבעי, כי המדינות רוצות לייצא לפה, והן גם רוצות שאנחנו נייבא אליהן.

איתי רוגל: הכל מתחיל מהחלטה.

רם שפע: אוקיי, תודה רבה איתי.

רם שפע: אנחנו באופן יחסי צריכים להתחיל לחתור לסיום הדיון.

רם שפע: יש עוד מישהי שרוצה להעלות נקודה שעוד לא העלנו פה היום והיא חייבת לקבל תשובה?

רן גורליק: כן.

רן גורליק: בוקר טוב לכולם.

רן גורליק: רן גורליק, קרונוס ישראל.

רן גורליק: אני עוד פעם חוזר לנושא המו"פ, כל פעם זה נשאר לנו לחלק האחרון של הדיון ואנחנו לא מקבלים שום תשובות בנושא.

רם שפע: נכון אתה צודק טוב העלית את זה.

רן גורליק: להעלות את הנושא אנחנו רוצים תאריכים, אנחנו רוצים לדעת זמנים.

רן גורליק: מו"פ, עוד פעם כולנו יודעים מה המשמעות של המו"פ, אני לא אחזור על זה, דיברנו, אני רק מבקש להעלות את זה לדיון שוב.

רם שפע: צודק.

רם שפע: רן תודה רבה.

רם שפע: נקודה נכונה, התייחסתי לזה בתחילת דבריי אנחנו תכף נעלה ואני מקווה שליובל יש מענים.

רם שפע: יפעת אני חוזר אלייך ביקשת לדבר.

יפעת קריב: כן, ממש שני דברים קטנים.

יפעת קריב: כמו שאמרתי שקרה לי שבוע שעבר במגזין קנאביס אצל אורן לוי נוהל 107, בבקשה תנו לנו הסבר מה המשמעות של הנוהל הזה, התחיל הפסיק, מה זה עוסקים ללא מגע?

יפעת קריב: ממש -- את התעשייה?

יפעת קריב: והנושא של המיקרו האם יש לנו חדש?

רם שפע: אוקיי.

רם שפע: רגע אז אני מצטער אבל אני נאלץ לעשות רגע הפסקה, יש עניין דחוף שרק אני יכול לטפל בו בוועדה אחרת.

רם שפע: אז אני מצטער, אני מוציא את הוועדה לכמה דקות של הפסקה, אני אשמח שתשארו כי לא סיימנו את הכל.

רם שפע: אני מניח שזה לא יקח לי חמש דקות, אלא קצת יותר, אבל לא הרבה יותר.

רם שפע: אני תכף אבין את הסיפור ואני חוזר.

רם שפע: אז אנחנו יוצאים להפסקה וחוזרים אני מתנצל, כנסת.

רם שפע: שלום לכולם.

רם שפע: אוקיי, קודם כל סליחה מתנצל שנאלצתי לצאת, אבל אני עדיין באמצע דברים אחרים.

רם שפע: יש לנו שתי סוגיות מעניינות ואי הסכמות בוועדות אחרות.

רם שפע: אנחנו נעשה סיכום של הדיון כדי לא להשאיר אותו פתוח, אבל לא נצליח להאריך עכשיו כמו שרציתי, למרות שבסך הכל צריך לומר שברוב הסוגיות נגענו.

רם שפע: הבטחתי לרן שלא נזניח את המו"פ, למרות שיש לי דברים אחרים בראש עכשיו לא שכחתי.

רם שפע: אז אנחנו נעשה התייחסות למו"פ ואז אני אסכם אם למישהו יש משהו קריטי לומר אז הוא יאמר.

רם שפע: וגם כמו שהבטחתי בפעם הקודמת ועמדנו בזה, זה ממש לא יהיה הדיון האחרון.

רם שפע: ויעל אני גם זוכר שהתחייבתי ללוחות זמנים.

רם שפע: אז יובל, בבקשה, בוא נתייחס ספציפית לנקודת המו"פ ואחר כך נסכם.

יובל לנדשפט: כידוע, כל עיסוק בסם מחייב רישיון, זה החוק, ובכלל זה מו"פ.

יובל לנדשפט: זה מתקשר גם לאותה סוגיית, מה שיפעת אמרה, נגעה בזה, לסוגיית העיסוק ללא החזקה, ללא מגע, מה שנקרא בשפה שלנו רישיון אחר, או בעבר קראו לו בטעות תקנה, מתוך איזו כוונה רישיון קונסטרוקטיבי כיוון שהוא מעיד על אחזקה קונסטרוקטיבית זאת אומרת שהבן אדם מחזיק בסם, שולט בו, אבל לא באופן פיזי.

יובל לנדשפט: אבל בזה אני אגע אחר-כך כיוון, ועל זה רק נאמר יפעת, נוהל 107 לא נולד אתמול, הוא נולד ב-2016, לא בשבוע האחרון.

יובל לנדשפט: הוא נכתב ב-2016 זה נוהל, גם החברה שלכם עובדת על פיו.

יובל לנדשפט: זה נוהל רישוי העיסוק בתחום הקנאביס לשימוש רפואי.

יובל לנדשפט: זה נקרא נוהל מה שקוראים "מפת הדרכים".

יובל לנדשפט: איך בן אדם, הרי החלטת ממשלה קבעה שהעיסוק בתחום הקנאביס פתוח לכל אחד, לא רק לאותו מילייה מכובד של שמונה מגדלים שהיה דאז, אלא פתוח לכל מי שרוצה לעסוק.

יובל לנדשפט: ובשם כך לימים התעורר הצורך בכאלה שרצו לעסוק בסם בלי להחזיק בו, דהיינו להיות יבואנים.

יובל לנדשפט: ובאין בסיס חוקי לסרב לבקשתם, גם האפשרות לעיסוק הזה קיימת.

יפעת קריב: האם טיוטת העדכון עברה לציבור?

יפעת קריב: העדכון שנעשה על הנוהל, האם הוא עבר לציבור?

יפעת קריב: כי אנחנו לא ראינו.

יפעת קריב: להערות.

יובל לנדשפט: את נוהל 107 פרסמנו ב-2016.

יפעת קריב: אבל לגבי 14 העוסקים החדשים זה עדכון.

יובל לנדשפט: לא הכל זה העדכון.

יובל לנדשפט: פשוט עלה באתר היק"ר, כמו שיש באתר היק"ר מפה עם כל בתי המרקחת, עם כל הרופאים, עם כל העוסקים ועם הכל, גם עם העוסקים הקונסטרוקטיבים.

רם שפע: רגע, רגע לא בטוח שהבנתי.

יובל לנדשפט: אבל קפצנו מהמו"פ- - -

רם שפע: נכון אבל תכננתי לשאול גם על זה כי זה הטריד אותי מקודם וגם במהלך הישיבה שלי פה מקודם קראתי רגע את הכתבה.

יובל לנדשפט: כנ"ל המו"פ, גם המו"פ צריך רישוי עיסוק.

יובל לנדשפט: מו"פ בכלל בעולם בקנאביס כמעט ואיננו, היות והנושא האמנה הבינלאומית קיימת לא רק בישראל אלא בכל העולם, ומעט מאוד עסקו במו"פ בכל העולם.

יובל לנדשפט: ובישראל- - -

רם שפע: יובל שניה אני ממקד אותך רגע.

רם שפע: הוועדה אמורה להתכנס, כמו שאני זוכר היטב יש שם אנשים, גם יושב ראש הוועדה אדם מבוגר מכובד שעשה הרבה דברם בחייו, הם בהתנדבות, אתה ציינת שקשה להם להתכנס.

רם שפע: מה השורה התחתונה?

יובל לנדשפט: שורה תחתונה, הוועדה התכנסה ניקתה את כל המחקרים שהגיעו אל שולחנה, התכנסה לפני כשבוע.

יובל לנדשפט: וכעת מחלקת המו"פ שהיא אמרתי, היק"ר משופע באמצעים ובתקנים, זה היה כמובן בבדיחות, מעכלת את זה ומוציאה את אותן הנחיות לעוסקים, בין אם רישיונות, בין אם בקשה לדיון נוסף.

יובל לנדשפט: כיוון שמי שלא הגיש בקשת מו"פ מושלמת כמו שצריך, אז במקום לדחות, אפשר לדחות, שיגיש מחדש ואפשר רק לשאול עוד שאלות ויש כאלה גם.

יובל לנדשפט: הוועדה אמורה להתכנס אחת לארבעה חודשים, זאת אומרת שלוש פעמים בשנה לפחות, מתוך הנחה שמו"פ זה לא דבר - - -

רם שפע: אוקיי, אפשר לפרסם את התאריכים להתכנסויות הבאות שנה קדימה?

רם שפע: אני לא מצליח להבין מה הבעיה.

יובל לנדשפט: או.

יובל לנדשפט: אז אנחנו בשנת 2022, אנחנו נבקש באמת לקבוע את התאריכים מראש ולקבוע את התאריכים לפרסם אותם כמו של ועדת ההיגוי הבין משרדית, כך שידעו את התאריכים וידעו מתי להגיש כדי שבן אדם שיודע שאם הוא לא מגיש כחודש עד למועד כינוס הוועדה.

רם שפע: מה הכוונה נבקש?

רם שפע: אפשר להחליט פה שאתה מתחייב שהוועדה תשלח את התאריכים שלה שנה מראש?

רם שפע: זה נראה לי נורא פשוט הם כולה נפגשים שלוש פעמים בשנה.

יובל לנדשפט: אמרתי, אנחנו נפרסם את התאריכים מראש.

רם שפע: בשבועות הקרובים?

יובל לנדשפט: אנחנו נפרסם לשנת 2022 את הכינוסים, את מועדי ההתכנסות מראש, כך שכל מי שירצה להגיש יוכל לעשות את זה.

יובל לנדשפט: לא מגישים עד ליום ההתכנסות אלא צריך להכין את כל החומר, צריך להעביר אותו לחברי הוועדה.

רם שפע: זה ברור לגמרי, זה גם מה שהם רוצים.

יובל לנדשפט: אבל לאור הוועדה שהיתה בפעם הקודמת הבנו מה קורה אם מישהו הגיש ובקשתו לא אושרה.

יובל לנדשפט: הוועדה כמעט לא דוחה שום דבר כיוון שפשוט מעירה מה צריך לתקן, על מנת שהמו"פ הזה יוכל לצאת אל הפועל, כי ניתן לחקור כמעט כל דבר.

יובל לנדשפט: מה קורה אם מישהו נדרש להשלמות, לתיקונים, להסברים נוספים לוועדה, האם גם אז הוא צריך לחכות, נניח וקיבל בקשה להשלמות ויחכה גם אז ארבעה חודשים?

יובל לנדשפט: אז פה שוחחתי בשבוע שעבר עם פרופסור משולם, ביקשנו את זמנו, הסכים פרופסור משולם להקצות מזמנו היקר על מנת שאנחנו נקים ועדה מוקטנת שלא תצטרך לכלול את כל האנשים שקשה לכנס אותם, שהיא תוכל לדון רק באותן השלמות, לראות אם השלימו את כל מה שצריך והכל בסדר יוכלו לצאת לדרך ולא להמתין את אותם ארבעה חודשים.

יובל לנדשפט: אז יכול להיות שאנחנו נקבע, זה ממש היה בסוף השבוע שעבר.

יובל לנדשפט: אנחנו נפרסם לא רק את המועדים של הוועדה אלא גם יהיה ועדות קטנות של השלמות שאנחנו נקיים אותן בטווח של ארבע חודשים, נשתדל כל פעם שתי ועדות כאלה ואז הטווח---

רם שפע: רני?

מיכאל עופר: יובל עם כל הכבוד למה צריך עוד ועדת מו"פ כאשר יש ועדת הלסינקי?

מיכאל עופר: אני מבין שצריך GSP זה בסדר, אנשים שלא נוגעים בסל זה בסדר.

מיכאל עופר: למה צריך עוד ועדת מו"פ?

מיכאל עופר: למה כשאני מפתח תרופה, אמר לך את זה רון תומר ביוניפארם, אני צריך ללכת לוועדת הלסינקי ועדיין צריכים לאשר הכל בסדר, גם לחומרים מסוכנים, גם לסמים מסוכנים, גם להכל.

מיכאל עופר: למה אני צריך כפל בדיקה של המו"פ עצמו?

יובל לנדשפט: אחד, אין פה כפל זה בדיוק כפי שנהוג בתחום התרופות, מותר גם לך לטעות מיקי לפעמים.

מיכאל עופר: הכל אפשרי.

יובל לנדשפט: ובתחום התרופות יש את ועדת מחקרים באגף הרוקחות, יש לא רק ועדה יש מחלקת מחקרים באגף הרוקחות שבוחנת כך, גם כן מה שנקרא ועדת הלסינקי, שבוחנת גם היא את המחקרים גם לאחר שהוגש ועדת הלסינקי לגביהם שוועדת הלסינקי בדרך כלל מאשרת את המחקרים הפרה- קליניים, סליחה, הקלינים.

יפעת קריב: אבל אתה צריך לעבור את ועדת הניסויים של משרד הבריאות בכל מקרה, אז כן יש כפל.

יובל לנדשפט: אצלנו לא אין כפל, אצלנו יש בוועדה אצלנו בוועדת המו"פ חלק מהחברים בה הם חברים ממחלקת המחקרים באגף הרוקחות מאלה שמאשרים על מנת שלא יהיה כפל, הם חלק מאותה הוועדה.

יובל לנדשפט: אבל אם מישהו רוצה - - -

רן גורליק: אבל יובל, ברשותך, ממה שאנחנו יודעים זה כן צריך לעבור את הוועדה של משרד הבריאות בלי קשר, צריך לשלוח את זה מאיתנו למשרד הבריאות זה לוקח רק זה חודש וחצי בהלסינקי, ואז יש את המו"פ.

רן גורליק: כל הדברים האלה מקדימים לוועדת מו"פ.

יובל לנדשפט: את הרישיון צריך לתת היק"ר, אין פה כפל.

יובל לנדשפט: אבל את הבחינה של הלסינקי ככל שנדרש, לא יעלה על הדעת שיהיה מחקר שמתבצע, לא מדבר על מחקר חקלאי או מחקר באביזרים, מחקר שלא עובר הלסינקי.

יובל לנדשפט: זאת אומרת צריך לקבל את אישור ועדת ההלסינקי ואז בוועדת המחקרים באגף הרוקחות היא זו שמרשה אותו, אלא ועדת המו"פ, היק"ר, זה עדיין אותו הדבר.

יובל לנדשפט: אם מישהו מקבל או מועדת הלסינקי בבית חולים מסוים או מוועדת הלסינקי שקיימת לאומית, מגיש את המחקרים ליק"ר.

רן גורליק: לא יובל, הלסינקי זה ברור אבל כמו שאמרו עכשיו, כמו שיעל אמרה יש עוד ועדה - - -

רם שפע: רק רגע תשמעו.

קריאה: ברשות

קריאה: כם יובל ברשותך עוד דבר, במו"פ החקלאי, כרגע הוועדות מדברות איתנו על כמה אימהות ועל כמה איחורים ועל כמה צמחים אני יכול להחזיק שם.

קריאה: מה זה משנה במו"פ החקלאי כל עוד אני מתחייב שזה לא לשימוש מסחרי, יש לי GSP הם לא צריכים להיכנס, עכשיו שלושה חודשים בוועדות כי הם כל פעם בודקים אם אני צריך 4 אימהות או 15 אימהות.

קריאה: אני רוצה לעבוד במו"פ החקלאי, זה לא צריך להיות מוגבל שם - - -

יפעת קריב: דקה ויוגב תוסיף על זה את המו"פ של ה- CBD, הלא כולם יודעים שה-CBD בדרך לצאת מפקודת הסמים.

יפעת קריב: למה עדיין המו"פ מתייחס ל-CBD כאילו הוא סם מסוכן ומאלץ אותנו לעבור תהליכים, כשברור שבעוד שלושה או ארבעה חודשים לא יהיו רלוונטיים?

רם שפע: אוקיי רק רגע, אני נאלץ לקטוע.

יובל לנדשפט: כשה-CBD ייצא אז באמת הוועדה לא תדון - - -

יפעת קריב: נאבד חצי שנה.

יובל לנדשפט: אנחנו צריכים לעשות עבודה, אם הוא יצא לא צריך.

רם שפע: דווקא פה יש חוק.

יובל לנדשפט: היית פעם מחוקקת, הכנסת מחליטה.

יובל לנדשפט: יודעים שזה הולך לצאת אז כבר עכשיו אנחנו נעשה?

רם שפע: רק רגע, אני עוצר רגע את הדיון.

רם שפע: אני אגיד רגע אחרת, אני חייב לקטוע את הדיון אני מתנצל יש הצבעות בשלוש ועדות אחרות במקביל, ואני צריך להיות שם, מה לעשות זה תפקידי.

רם שפע: אז אני רגע עוצר, אני אומר קודם כל מראש אנחנו עכשיו קובעים דיון לעוד שבועיים, לא חודש.

יובל לנדשפט: שלושה שבועות בבקשה.

יובל לנדשפט: תנו לנו לעבוד - - -

רם שפע: לא, אנחנו נותנים לכם לעבוד, אבל אחת הדרכים היעילות ביותר לעבודת הממשלה להתפתח מהר, זה שהוועדות קובעות דיונים, מה לעשות זה הכלי.

רם שפע: לא, פשוט גם לא סיימנו את הכל, יש פה סוגיות שלא הושלמו ואני רוצה שנצליח להתעמק בהן, וגם היו פה כמה דברים שדובר על יומיים או שבועות בודדים, אז שבועיים זה זמן טוב להבין מה קורה.

רם שפע: אז תהיה פה גם בת שבע וגם אביגיל מהצוות שלי רשמו ואנחנו נדאג לתאם את זה.

רם שפע: עכשיו אני רשמתי לי הרבה נקודות אני לא אוכל להתייחס לכולן, כדי לוודא שהן מתקדמות, ואנחנו גם ננסח פה פניה מסודרת בעיקר למנכ"ל משרד הבריאות, אבל גם למשרד הכלכלה, יש פה כמה סוגיות שהם יהיו חייבים להתייחס.

רם שפע: כמובן בעיקר, בעיני, סוגיית התרופה ממקור צמחי שלהבנתי עומדת פה בליבת הדיון ונוגעת כמעט בכל המישורים, אם נצליח לעשות בזה שינוי אז הוא יהיה מאוד משמעותי.

רם שפע: כמובן הסיפור של העסקת עובדים, יובל התייחסנו לזה בדיון הקודם, התייחסת לזה גם עכשיו ואני מבין שיש אתגרים טכנולוגיים.

רם שפע: אני חושב שהקצב צריך להיות באמת כמה שיותר מהיר ו/או שנוכל לחזור, למרות מה שאמרה, או בהמשך למה שאמרה עורכת הדין מססה, נוכל לבדוק את אותו הנוהל שהיה בקורונה.

רם שפע: צוק העיתים אנחנו נכנסים אליו שוב עכשיו לצערנו הרב אבל זאת האמת.

רם שפע: הסוגיה של הייבוא של בחינת ההשפעות של האפשרות לעצור את הייבוא, אין כוונה, בעיני, לעשות עצירה ספציפית למדינה ספציפית, אני מבין שזה באמת גם יאתגר את ההסכמים שאנחנו חתומים עליהם והנציגה של מנהל סחר התייחסה לזה.

רם שפע: אני מבין את המורכבות של זה, אבל בהחלט אפשר לעשות בחינת מדיניות משמעותית לגבי עצירה, עיכוב, יש הגבלות, יש כל מיני כלים, גם מיכל התייחסה לסוגיה הזאת.

רם שפע: אני מבין שמשרד הכלכלה בודק את זה, אז צריך לבדוק את זה, אני רק מזכיר מה שאמר נציג משרד החקלאות שבסופו של דבר האפשרות הזאת חוקית נמצאת אצל משרד הבריאות ולא במשרד אחר, ככל שהקנאביס עדיין מוגדר כסם.

רם שפע: אז זה ככה התייחסות לרוב הסוגיות, אז רן אתה קיבלת מענה מסוים, נכנסתם לזה קצת לעומק.

רם שפע: נעשה את זה פה שוב כמו בפעם הקודמת, יעל התחייבתי ללוחות זמנים, אני אומר שנראה לי שהכי חכם זה ככל שאנחנו מקיימים דיון עוד שבועיים, אז נכנס פה אותו וגם נוכל אחרי זה לייצר את לוחות הזמנים המשך לדיון הבא.

רם שפע: זהו, סך הכל אני חושב שנגעתי בכל הסוגיות.

יעל שכטר-סיטמן: אני יכולה רק לחדד משהו קטן?

רם שפע: כן, בקצרה.

יעל שכטר-סיטמן: אוקיי, רק ה- ACTION ITEMS שנתת למשרד הבריאות, אנחנו מבקשים שהם יערכו בדיקה מה צריך לשנות בחקיקה ברגולציה הישראלית בדיוק כדי לאפשר לאירופה להכיר בקנאביס כתכשיר ממקור צמחי.

יעל שכטר-סיטמן: כל הגדרה אחרת מקבילה לאירופה, זה סך הכל בדיקה פנימית שלהם, לבדוק מהו שינוי ההגדרה שמשרד הבריאות צריך לעשות כדי להכיר בשימושים הרפואיים של הקנאביס, כך שהוא אפילו יוכל להכנס תחת הסכם אכ"א בלי לעשות מהפכות.

יעל שכטר-סיטמן: זה פשוט בדיקה פנימית שלהם, רק שיגיעו עם תשובות בנושא הזה ואז נוכל לדעת איך צריך לפעול ומה צריך לעשות.

רם שפע: אוקיי נרשם גם בפרוטוקול ואנחנו נוציא סיכום מסודר, אני ממש מתנצל אני לא נעניתי, ואני לא אוהב את זה שנאלצתם לחכות לי, ואני יודע שהזמן של כולכם באמת יקר וחשוב.

רם שפע: הכנסת לפעמים מאלצת אותך לעשות הרבה דברים במקביל וזה המצב, אז תודה רבה לכולם אנחנו מתכנסים פה עוד שבועיים המשך יום טוב.