ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 155, 2022-01-02 09:30

גלעד קריב: בוקר טוב לכולם, תודה על הצטרפותכם לדיון.

גלעד קריב: על סדר היום: עבודת ועדות החריגים לנושא הכניסה והיציאה מישראל בשל הגבלות הקורונה.

גלעד קריב: נמצאים איתנו חברי הכנסת לשעבר מיכל קוטלר וונש ודב ליפמן.

גלעד קריב: תודה על ההצטרפות והעשייה האינטנסיבית בנושא הזה.

גלעד קריב: נציגי הממשלה נמצאים בזום, נתתי להם היתר להשתתף באמצעות הזום לנוכח העובדה שקבענו את הדיון לפני ימים ספורים בלבד.

גלעד קריב: כפי שאמרתי, אני מתכוון מעכשיו אחת לשבוע לקיים ישיבת מעקב בנושא הכניסה והיציאה מישראל.

גלעד קריב: מהדיונים הבאים אני כן מצפה לנוכחות נציגים של משרדי הממשלה בחדר.

גלעד קריב: ייקבע דיון מעקב נוסף ליום ראשון או שני הבא, אנחנו נודיע היום באיזה יום זה יתקיים.

גלעד קריב: המטרה של הדיון שלנו היא לא לעסוק בעקרונות, אלא לעסוק בפרטים.

גלעד קריב: הקדשנו מספיק זמן לעיסוק בעקרונות.

גלעד קריב: אני הוצאתי פניה לרשות האוכלוסין, למשרד החוץ ולמשרד הבריאות ביום חמישי.

גלעד קריב: קיבלנו מה מענה, ואנחנו נעבור על הדברים אחד לאחד.

גלעד קריב: נמצאים אתנו פה גם חברי הכנסת לשעבר שיציפו סוגיות, ואנחנו נבקש את ההתייחסות שלהם.

גלעד קריב: ברשותכם, אני מציע שקודם נעבור על סעיפים קונקרטיים כדי שנקבל תשובות, אז תציפו את המצב כפי שאתם מבינים אותו, ונקבל תשובות מהמדינה.

גלעד קריב: נמצאת אתו עורכת הדין מירה רווה ממשרד הבריאות, מר אמנון שמואלי מוועדת החריגים, עורכת הדין עירית ויסבלום ורועי כהן שחתום על מכתב התשובה אלינו.

גלעד קריב: הסוגייה הראשונה היא נושא המלוניות בכניסה של הזרים המגיעים לארץ.

גלעד קריב: אני רוצה לפתוח ולומר שככל שנוקפים הימים אנחנו שומעים מצד נציגי ממשלה, וזו גם העמדה שלנו, שסגירת השמיים מפסיקה לשרת צורך אפידמיולוגי.

גלעד קריב: צריך לזכור שלסגירת השמיים יש שני היבטים, ההיבט הראשון זה יציאת ישראלים, וההיבט השני זה כניסת זרים.

גלעד קריב: אני לא יודע עדיין מה כוונת הממשלה, האם התנועה הדו כיוונית תתאפשר באותו מועד.

גלעד קריב: יש לי איזושהי תחושה שגם הדבר הזה ייעשה במדרגות.

גלעד קריב: אני רוצה לומר עוד פעם, נושא המדינות האדומות מגיע אלינו לאישור, כולל ביום שלישי הזה.

גלעד קריב: גם אחרי שיבוטל עניין המדינות האדומות, הוועדה הזו מבחינתי היא הוועדה שתעקוב אחר נושא כניסת הזרים לישראל.

גלעד קריב: הבחירה של הממשלה לעבוד על פי חוק הכניסה לישראל בעיניי לא עולה בקנה אחד עם רוחו של חוק סמכויות מיוחדות לנגיף הקורונה.

גלעד קריב: זאת בערך הפעם ה-99 שאני אומר את הדברים.

גלעד קריב: הדיונים האלה יימשכו אחת לשבוע כל עוד יש איזושהי הגבלה על כניסה לישראל.

גלעד קריב: אנחנו נעבוד כך בפתרון בעיות.

גלעד קריב: אני מאוד מקווה שגם לטובת ענף התיירות הישראלי וגם לטובת אזרחים ישראליים שיש להם בני משפחה בחו"ל, וגם לטובת יהודי העולם כולם מהר מאוד יוסרו המגבלות על כניסת זרים לישראל.

מיכל קוטלר וונש: אדוני היושב ראש, כיוון שהעלית את הנקודה הזאת אני חייבת לומר שאנחנו במציאות מתגלגלת כבר כמעט שנתיים, של חריגים על חריגים, אקורדיון נפתח ונסגר.

מיכל קוטלר וונש: זו לא אשמת הגורמים שנמצאים פה, הם בעצמם קורסים.

מיכל קוטלר וונש: אני חייבת לומר לך שהתמונות של סילבסטר לפני סבתא, מעידה על תיעדוף מאוד ברור של מדינת ישראל.

מיכל קוטלר וונש: כמו שאמרת, הנתונים האפידמיולוגיים לא מצדיקים, והנה אנחנו עדיין ממשיכים בזה שלא נוצרת מדיניות ברורה שקודם כל יוצרת את הכלל, ואז הגורמים שנמצאים פה דנים על החריגים מן הכלל.

מיכל קוטלר וונש: אמרנו כבר שהיה כלל של משפחה מדרגה ראשונה, אמרנו שכדי לצאת, מי שמחזיק בדרכון כפול מן הסתם או יוצא לעבודתו או למשפחתו.

מיכל קוטלר וונש: אני מבינה את הרצון רק להמשיך ולדבר על האקורדיון הנסגר ונפתח כיוון שזאת סמכות הוועדה, לדבר על החריגים שהולכים ונבנים או מתכווצים.

מיכל קוטלר וונש: אני רק מבקשת, חייבת להיות עצירה באיזשהו שלב, ויצירת מדיניות מראש, מבעוד מועד, שמחייבת את הממשלה לקחת בחשבון את ההשלכות לפני הסגירה ולפני הפתיחה.

מיכל קוטלר וונש: גם אם עכשיו במקרה בגלל ההיגיון האפידמיולוגי או חוסר היגיון כזה יחליטו שוב לפתוח את השמיים באיזשהו סדר כפי שלא יהיה, אנחנו כנראה שוב נהיה במצב הזה בגל שישי.

מיכל קוטלר וונש: לא ניתן לדמיין ששנתיים לתוך האירוע נמשיך במסר הזה של סילבסטר קודם לסבתא מבחינת תיעדופה של מדינת ישראל, או אבא או ילד, או כל גורם אחר.

מיכל קוטלר וונש: אגב, זה לא נכון רק בנושא העלייה והקליטה.

מיכל קוטלר וונש: כל הנקודה של אמון הציבור, שהיא בסוף המפתח למאבק במגיף עולמי.

מיכל קוטלר וונש: אמון הציבור הולך ונשחק.

מיכל קוטלר וונש: במקרה הזה, אמון הציבור של אזרחים ישראלים, של עולים שמבקשים להשוות את מצבם לשאר אזרחי ישראל.

מיכל קוטלר וונש: אמון הציבור הגדול של העם היהודי שכן רואים במדינת ישראל כמדינת הלאום.

מיכל קוטלר וונש: אמון הציבור הולך ונשחק כשנתיים לתוך האירוע.

מיכל קוטלר וונש: המושכות בידיים שלך, אדוני היושב ראש, כיוון שאין אף וועדה אחרת שדנה בנושא הזה.

מיכל קוטלר וונש: צריך להנגיש לממשלה את ההכרח לייצר את הכללים ולא רק לעקוב אחרי החריגים.

מיכל קוטלר וונש: תודה.

גלעד קריב: בסדר גמור, אני מקבל את דברייך.

גלעד קריב: אני חושב שאנחנו חיים במציאות מאוד מורכבת.

גלעד קריב: אני אומר עוד פעם, הייתי קצת נזהר מההגדרה של סילבסטר לפני סבתא למרות שזו כמובן כותרת תופסת, אבל האבחנה היא קצת אחרת.

גלעד קריב: אני לא רוצה להיכנס לוויכוח.

מיכל קוטלר וונש: אז אני רק רוצה לחדד, זו לא רק כותרת.

מיכל קוטלר וונש: עבור עולים ששנתיים נמצאים באירוע הזה, האב, הילד, האם או הסבתא, לא ראו אותם כשנתיים והמצב הנפשי הולך – הם גם אזרחים של מדינת ישראל.

מיכל קוטלר וונש: עבורם לראות תמונות של מסיבות סילבסטר לא בא בחשבון, כשבסוף הם לא מבקשים זכויות עדיפות, הם מבקשים השוואת תנאים.

מיכל קוטלר וונש: הם לא רוצים לחגוג במסיבה, אלא לקבל חיבוק מהורה או מילד.

מיכל קוטלר וונש: בגלל זה אני אומרת את זה ממש לא ככותרת.

מיכל קוטלר וונש: אילו היית אומר את הדברים האלה לפני שנתיים אז אולי כותרת.

מיכל קוטלר וונש: היום, שנתיים אחרי – שוב, זה לא הגורמים שנמצאים פה, זו החלטת ממשלה לייצר קודם כל מהו הכלל.

מיכל קוטלר וונש: אז הגורמים שנמצאים פה יכולים להיות חלק מיצירת החריגים, שככל שצריך מגדילים, מאריכים, מצמצמים את החריגים.

מיכל קוטלר וונש: לא ניתן להמשיך להתנהל במציאות – אגב, בשביל הגורמים פה שפשוט קורסים, של וועדת חריגים שדנה במקום שקודם יהיה הכלל והם ידונו רק בחריגים.

מיכל קוטלר וונש: זו הכוונה.

מיכל קוטלר וונש: תודה.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: אני מבקש קודם כל מרועי כהן שחתום על מכתב התשובה של רשות האוכלוסין וההגירה, אם אפשר לפתוח אותו.

רועי כהן: בוקר טוב.

גלעד קריב: קיבלתי את מכתבכם הבוקר, ואנחנו נעבור עליו סעיף סעיף.

גלעד קריב: אני הצגתי בפניכם דרישה שלמיטב הבנתי התקבלה בישיבה הקודמת, והיא שאנשים שמרכז חייהם בישראל ייכנסו לישראל.

גלעד קריב: מי שמרכז חייו בישראל, צריך להיכנס לישראל בין אם זה ממדינה אדומה ובין אם זה ממדינה לא אדומה, בין אם הוא עומד בהתוויית חיסון ובין אם לא, יגיע לישראל.

גלעד קריב: זה מרכז חייו.

גלעד קריב: כאן הוא יעמוד בכללים שיש לאנשים מחוסנים או לא מחוסנים.

רועי כהן: אני אשמח להתייחס.

רועי כהן: מרכז חייו בישראל זה מונח מאוד רחב.

רועי כהן: במכתבך ציינת לגבי אזרחים, אז כמובן שאזרחים יכולים להיכנס לישראל בכל שלב, ועליהם אין בכלל דיון.

רועי כהן: לגבי שאר הקריטריונים, כמו שאמרנו אם זוג נמצא בהליך מדורג הוא יכול להיכנס כחלק מהתהליך, גם אם הוא הגיע ממדינה אדומה.

רועי כהן: בכל שאר המקרים בעקבות התוויות בריאותיות, אנחנו בודקים כל מקרה לגופו.

רועי כהן: לצורך העניין, סטודנט שיצא לחו"ל, על אף שרוב חייו לפני ההכרזה על המדינות האדומות הוא בישראל, בשלב זה בשל ההתוויות הבריאותיות הוא אינו יכול לחזור לישראל, בדיוק בגלל הסיבה ש –

גלעד קריב: זה בניגוד למה שנאמר פה בוועדה.

גלעד קריב: אני פשוט לא מצליח – בניגוד למה ששמעתי מתומר מוסקוביץ' בדיון הקודם.

רועי כהן: זה לא בניגוד לדברים שנאמרו.

רועי כהן: אני הייתי בוועדה ואני מכיר את הדברים שנאמרו.

רועי כהן: זה אותם כללים מעת ההכרזה על מדינות אדומות, זה לא בניגוד למה שאמר.

גלעד קריב: תחכו ליום שלישי ותראו איך אין רשימה של מדינות אדומות.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: תודיע לראש רשות האוכלוסין שב-31.01 לא תהיה לכם יותר יכולת להשתמש בחוק הכניסה לישראל.

גלעד קריב: אתם תביאו לפה תקנות שתאושרנה, בסדר גמור.

גלעד קריב: אנחנו נמשיך פרט פרט, אני פשוט רוצה לראות כמה מהבקשות של הוועדה אתם מילאתם.

רועי כהן: אין בעיה, בשמחה.

גלעד קריב: אני ביקשתי שזרים העומדים בהתוויית חיסון ייכנסו לישראל לטובת אירועי חיים משמעותיים של אזרחים ותושבים ישראליים בהתאם לקריטריונים הנוהגים ביחס לכניסה ממדינות לא אדומות.

גלעד קריב: אני מבין שגם לזה אתם מסרבים.

רועי כהן: אתם ביקשתם להחיל את אותם קריטריונים של מדינות לא אדומות גם למדינות אדומות.

גלעד קריב: מה הקריטריונים לכניסה של בתי משפחה ממדינות אדומות לאירועי חיים משמעותיים?

רועי כהן: ניתן להיכנס לחתונה, הורים יכולים להיכנס לחתונה של ילדיהם.

רועי כהן: כמובן חתן וכלה.

גלעד קריב: אחים ואחיות?

רועי כהן: אחים ואחיות אינם יכולים.

גלעד קריב: סבים וסבתות?

רועי כהן: גם אינם יכולים.

רועי כהן: כרגע ממדינות אדומות הקריטריונים היחידים שאנחנו מאשרים זה כניסה של הורים לחתונת ילדיהם, השלמת תהליך עלייה, הלוויה של קרוב משפחה מדרגה ראשונה.

גלעד קריב: כלומר, סבתא לא יכולה להגיע להשתתף בהלוויה של הנכד שלה.

רועי כהן: לא נתקלנו בבקשה כזו, אני מניח שאם ניתקל כן נאשר אותה ספציפית כלפי הסבתא.

גלעד קריב: וכלפי דוד, ונכד שרוצה להגיע להלוויית סבתו?

רועי כהן: עוד פעם, אנחנו מאשרים כניסה מדרגה ראשונה של קרבה ראשונה בשל התחלואה והסכנה ממדינות אדומות.

רועי כהן: זו בדיוק הסיבה שאנחנו עושים הפרדה.

גלעד קריב: בסדר גמור, שמעתי.

גלעד קריב: הסגירה הזאת לא מקובלת על הוועדה.

גלעד קריב: אתם לא רוצים להקשיב לבקשות של חברי הכנסת, אז אנחנו נטפל בזה כמו שצריך לטפל בזה.

גלעד קריב: אין שום בעיה.

גלעד קריב: הצוות המקצועי מייעץ ומתנגד, דעתם של כל חברי הכנסת בוועדה כנראה לא מספיק חשובה לכם, אז בסדר.

גלעד קריב: גמור.

גלעד קריב: שני דברים יקרו.

גלעד קריב: אחד, לא יאושרו תקנות של מדינות אדומות.

גלעד קריב: תמשיכו להגביל כניסת זרים מכוח הכניסה לישראל, וב-31.01 אתם תאבדו את יכולת השימוש שלכם בחוק הכניסה לישראל.

גלעד קריב: זה מה שהולך להיות כאן, אין שום בעיה.

גלעד קריב: בעוד שעה מתחיל פה דיון על חוק הקורונה, זה יהיה הסעיף הראשון שאני אעלה.

גלעד קריב: נגמר השימוש שלכם בחוק הכניסה לישראל.

גלעד קריב: אתם תביאו תקנות כשתגבילו זרים בכניסה שלהם לישראל מכוח הקורונה.

גלעד קריב: כנראה אצלכם לא מבין מה משמעות הדיאלוג בין רשות מבצעת לרשות מחוקקת, אז הרשות המחוקקת תאותת לכם מה צריך לקרות.

גלעד קריב: בסדר גמור, אני לא כועס עליך, אני כועס על שולחיך.

גלעד קריב: הכל בסדר, נמשיך הלאה.

גלעד קריב: סעיף שלישי, אני ביקשתי מזכאי שבות שהחלו הליכים לקראת עלייה יורשו להיכנס לישראל בכפוף לעמידה בהתוויית חיסון והחלמה.

רועי כהן: אז כמו שאמרנו, למעשה כל מי שפותח תיק עלייה ומקבל אשרת א'1, מאושרת כניסתו למדינת ישראל גם אם הוא מגיע ממדינה אדומה.

רועי כהן: כל מי שזכאי לעלות למדינת ישראל כניסתו מותרת.

גלעד קריב: מה התנאי לזה שאדם יוכל להגיע לישראל?

גלעד קריב: הוא לא ארז עוד את המיטלטלין, הוא בא כדי לשכור דירה, כדי לראות איפה לרשום את הילדים.

רועי כהן: אני אתן כותרת, ואני אשמח שגברת נטלי אור חן תשלים את הפרוצדורה.

רועי כהן: בגדול, הוא צריך לפתוח תיק עלייה בסוכנות היהודית, ואז להגיש בקשת לאשרת עולה בקונסוליה.

רועי כהן: נטלי, אני אשמח אם תוכלי להרחיב על הפרוצדורה.

נטלי אור-חן: אני רק אגיד שיש עדיין בעיה בהכרה של כל התווים הירוקים והמשמעות על המלוניות.

נטלי אור-חן: אנשים מגיעים ונאמר להם כשהם עולים על המטוס שאם תהיה להם בדיקה אחת שלילית אז הם ייצאו למקום שהם שריינו כדי להתבודד בו, ואז הם נותרים במלונית ואנחנו מקבלים שיחות באמצע הלילה גם מארצות הברית וגם מפה.

נטלי אור-חן: תוכן השיחות הוא שאמרו לנו שנוכל לצאת עם בדיקה אחת שלילית, אבל לא נותנים לנו לצאת מהמלונית.

גלעד קריב: תכף אנחנו נדבר על המלוניות עם משרד הבריאות.

גלעד קריב: רועי, כדי לחסוך זמן, חוץ מלהפעיל את תיבת הדואר ההומניטרית המהירה וקיצור ההגבלה לחוזרים ל-30 ימים, קיבלתם משהו מהבקשות של הוועדה?

רועי כהן: בוודאי, קיבלנו הרבה מהבקשות של הוועדה.

רועי כהן: אפשר להמשיך לעבור על הדברים.

גלעד קריב: אז לגבי העולים, תכף אנחנו נחזור לזה.

גלעד קריב: אנחנו עוברים לכניסה למדינות שאינן אדומות.

גלעד קריב: אני ביקשתי שתאפשרו לזרים שעומדים במתווה חיסון והחלמה להיכנס לאירועי חיים משמעותיים של קרובים מדרגה ראשונה, ובעצם דרגה שנייה שהגדרנו אותם פה.

גלעד קריב: קרובים מדרגה ראשונה זה הורים, אחים ואחיות, ודרגה שניה זה סבים וסבתות, דודים ודודות וכולי.

גלעד קריב: מה עשיתם עם העניין הזה?

רועי כהן: לגבי דרגה ראשונה, קיבלנו את הבקשה.

גלעד קריב: אבל זה כבר היה, מה קיבלתם?

רועי כהן: אתה הצגת את הבקשה, ואני אומר מה כרגע המצב.

רועי כהן: מדרגה ראשונה הכניסה מאושרת.

רועי כהן: בחלק מהמקרים מאושר גם לסבא וסבתא, במקרים של חתונה, בר מצווה ולידה.

רועי כהן: אנחנו עכשיו נשב אל מול נתוני התחלואה שמשרד הבריאות הוציא.

גלעד קריב: מה זה אנחנו עכשיו נשב?

גלעד קריב: הדיון היה בשבוע שעבר.

רועי כהן: נכון, הוועדה מתכנסת אחת לשבוע לפי הנתונים שמשרד הבריאות מציב לה, ולפי זה תשקלו את האפשרות להרחיב או לא להרחיב לאותן מדינות שאינן אדומות.

גלעד קריב: אז גם כאן קיבלתי מכם תשובה שלילית, כרגע לא שיניתם.

רועי כהן: בשלב זה מאושר לסבים וסבתות לאותם אירועי חיים שציינת.

גלעד קריב: זה כבר היה.

רועי כהן: שוב, זה המצב כרגע.

גלעד קריב: אז המשמעות היא שלא קיבלתם את בקשת הוועדה.

רועי כהן: לשאלתך, לא הרחבנו את זה לדודים ודודות.

גלעד קריב: וגם אמרנו אירועי חיים משמעותיים, זה למשל כשסבתא בבית חולים.

רועי כהן: לגבי הסעיף הזה, אנחנו אישרנו כניסה לחולים קריטיים גם ממדינות אדומות.

גלעד קריב: למי אישרתם את הכניסה?

רועי כהן: קירבה ראשונה.

גלעד קריב: אז אם הנכד רוצה להיפרד מסבתו, הוא לא יכול, גם אם המדינה לא אדומה.

רועי כהן: בשלב זה הוא לא יכול.

גלעד קריב: אז לא קיבלתם את בקשת הוועדה.

גלעד קריב: סעיף 5, זה בעצם החולי המשמעותי.

גלעד קריב: גם את סעיף 4 לא קיבלתי וגם את סעיף 5 לא קיבלתם.

מיכל קוטלר וונש: אדוני, אני יכולה להחזיר אותך אחורה למה זה לפתוח תיק עלייה כדי שנחדד את זה?

גלעד קריב: עוד רגע נגיע לעולים.

גלעד קריב: אני רוצה להבין אילו בקשות התקבלו, פשוט הייתה כאן תמימות דעים.

גלעד קריב: סעיף 6, בני זוג של אזרחים ישראליים שעומדים בהתוויית חיסון והחלמה יורשו להיכנס גם במקרה שאין רישום פורמלי כנשואים או ידועים בציבור, אם הקשר הזוגי הוכח באופן ברור.

גלעד קריב: אתם אומרים שזה תואם את המדיניות הקיימת כבר, אבל קיבלנו אינדיקציות ברורות שזה לא המצב.

גלעד קריב: נאמר לנו בצורה ברורה שהקונסוליות לא מכירות את הפרוצדורה הזו.

רועי כהן: לאחר הדיון האחרון בוועדה, משרד החוץ אישר את ההנחיות גם לכל הקונסוליות.

רועי כהן: זיו יכול להגיד מה החידודים שנעשו להנחיות מאז הדיון האחרון בוועדה.

רועי כהן: כרגע זו המדיניות הקיימת.

גלעד קריב: אז אנחנו תכף נברר אותה ונשאל עליה.

גלעד קריב: 7, אזרחים ישראליים שמרכז חייהם בחו"ל לא יידרשו לחתום על התחייבות לא לחזור לישראל למשך 90 ימים עם יציאתם לארץ.

גלעד קריב: בעקבות הנחיית שרת הפנים, רוככה הדרישה להתחייבות למשך 30 ימים.

גלעד קריב: יצוין כי הצהרה כזו נועדה להשגת התכלית של התקנות – איך זה מתיישב עם מה שדיברנו לגבי היציאה של אזרחים ישראליים שעובדים בחו"ל?

גלעד קריב: הם עדיין נדרשים לחתום על התחייבות לא לחזור ל-30 ימים?

רועי כהן: למיטב ידיעתי זה השתנה בתקנות האחרונות.

רועי כהן: מי שעובדים בחו"ל –

גלעד קריב: אני מנסה להבין את העניין.

גלעד קריב: לגבי העובדים, לא חלה דרישה של 30 ימים.

רועי כהן: נכון.

גלעד קריב: לגבי מי שלא עובד בישראל?

גלעד קריב: יש אזרח ישראלי שחי בז'נבה, יש לו אימא קשישה פה, הוא מטפל בה על ידי זה שהוא מגיע פעמיים בחודש לסוף שבוע.

גלעד קריב: האיש מחוסן, המדינה לא אדומה.

גלעד קריב: אתם עדיין עומדים על זה שהוא לא יגיע?

רועי כהן: הוא יכול להגיע, אבל בשל החזרה הוא צריך להגיד שהוא מגיע לטפל בקשיש חסר ישע.

גלעד קריב: כלומר, כל פעם הוא צריך להגיש בקשה, למרות שהוא אזרח ישראלי.

רועי כהן: בוודאי, הבקשה היא בעת היציאה למדינה האדומה כמו כל אזרח ישראלי אחר.

גלעד קריב: עוד פעם?

רועי כהן: הבקשה היא עבור היציאה, לא לכניסה.

גלעד קריב: כל אזרח ישראלי שיוצא עכשיו למדינה שאינה אדומה?

רועי כהן: מדברים על אדומות.

גלעד קריב: כל אזרח שיוצא נדרש היום לחתום לא לחזור תוך 30 ימים?

רועי כהן: אם הוא יוצא למדינה אדומה.

עירית ויסבלום: אזרח ישראלי שאומר שהוא יוצא למקום מגורים קבוע בחו"ל, האינדיקציה לזה שמקום מגוריו הקבוע בחו"ל זה שהוא יהיה שם 30 ימים.

עירית ויסבלום: זה חלק מהרציונל של הפחתת המעברים, וזו חלק מהאינדיקציה של הוועדה לוודא האם אכן מקום מגוריו הקבוע הוא בחו"ל.

עירית ויסבלום: במקרה כזה הוא אמור להיות שם יותר מפה, זה הרעיון של התקנה.

גלעד קריב: גברתי עורכת הדין ויסבלום, יש דרכים קצת יותר יעילות לוודא שמרכז חייו של אדם הוא במקום אחר, מאשר לעשות לו את תרגיל השהייה של 30 ימים אם הוא צריך לחזור לפה.

גלעד קריב: מה ההיגיון שהוא יחזור לשם ואז יגיש לכם שוב בקשה אם יש לו אימא חולה?

גלעד קריב: לא הגיוני יותר שתהיה פרוצדורה אחת שתקל עליו לעשות את זה?

גלעד קריב: אחרי שריככתם ל-30 יום, אני חייב לומר שזה לא הדבר המרכזי.

גלעד קריב: האם הקו האדום עובד?

גלעד קריב: סעיף 8 במכתב.

גלעד קריב: האם הקו האדום מופעל?

רועי כהן: כן.

רועי כהן: למעשה זו כתובת מייל שמפעיל משרד החוץ ופורסם בכל האתרים החל משבוע שעבר.

רועי כהן: כל מי שפנייתו לא נענתה, יכול לשלוח מייל לכתובת המייל שמפורסמת ולקבל מענה.

גלעד קריב: בסדר, אני אשמח לקבל ממשרד החוץ נתונים.

גלעד קריב: סעיף 9, האם התייחסתם לזכאי שבות שהחלו תהליך עלייה?

גלעד קריב: סעיף 10, לא תחול הגבלה על פניה חוזרת של מבקשים.

גלעד קריב: אני מבין שזה ירד.

רועי כהן: הורדנו את ההגבלה בניגוד לעמדתנו המקצועית.

רועי כהן: אנחנו נשמח להציג את הנתונים.

גלעד קריב: נשמח לקבל את הנתונים.

גלעד קריב: התשובות שלכם, צר לי, לא מקובלות עליי ועל חברי הוועדה שהיו פה בדיונים הקודמים.

גלעד קריב: הדאגה שלכם לבריאות הציבור לא גדולה מדאגתנו.

גלעד קריב: מבחינתנו המדיניות כרגע היא לא מידתית.

גלעד קריב: אם הדברים היו נעשים על פי חוק הקורונה, לא היינו מאשרים לכם את התקנות האלה.

גלעד קריב: אין לי כרגע את הסמכות הזאת, כי הממשלה החליטה על דעת עצמה להפעיל את חוק הכניסה לישראל ולא את חוק הקורונה.

גלעד קריב: אם לא תשתנה המדיניות שלכם בחודש הקרוב, אני אמליץ לחברי הוועדה לשלוח מכם את האפשרות הזאת בחוק.

גלעד קריב: תעבירו את המסר לראש רשות האוכלוסין, היו לי אתו דין ודברים.

גלעד קריב: תשובותיכם לא מקובלות עליי.

גלעד קריב: הן משקפות חוסר הלימה קיצוני למצב שאנחנו נמצאים בו.

גלעד קריב: גורמי משרד הבריאות עומדים ואומרים בתקשורת, בימים האחרונים, שתמה ההצדקה האפידמיולוגית להגבלות.

גלעד קריב: אלה דברים מפורשים ששמעתי הבוקר.

גלעד קריב: איך יכול להיות שאתם ממשיכים לחשוב שאתם יכולים למנוע מנכד להשתתף בלוויית סבתו?

גלעד קריב: איפה נשמע דבר כזה?

גלעד קריב: אני פשוט לא יכול להבין את זה.

גלעד קריב: איפה נשמע הדבר הזה, שנכד לא יכול לבוא להיפרד מסבתו על ערש דווי?

גלעד קריב: איפה נשמע הדבר הזה שאח לא יכול לבוא להיות לצד אחותו שאיבדה את הילד בתאונת דרכים או במלחמה?

גלעד קריב: מה, אנחנו בסגר?

גלעד קריב: לא, אנחנו לא בסגר.

גלעד קריב: אתה יודע למה אנחנו לא בסגר?

גלעד קריב: כי גם הבוקר עמדתי 40 דקות בפקקים לירושלים.

גלעד קריב: לי יש פרמטר מאוד פשוט.

גלעד קריב: בכל הסגרים הייתה לי עבודה חיונית, אז נסעתי.

גלעד קריב: אני יודע מתי זה סגר ומתי זה לא.

גלעד קריב: בסגר לא עומדים 40 דקות.

גלעד קריב: בסגר לא חוגגים את ראש השנה האזרחית, ולא מגיעים 100,000 אנשים להילולת הבאבא סאלי.

גלעד קריב: אני בעד שמי שרוצה יחגוג את תחילת השנה האזרחית, אני כבר הייתי במיטה בשעה הזו.

גלעד קריב: גם מי שרוצה ללכת להילולת הבאבא סאלי, שילך.

גלעד קריב: חבר'ה, זה פשוט לא עובד.

גלעד קריב: אני רוצה להבין את הדברים שלא עובדים במה שכבר אישרתם.

גלעד קריב: היה פה דיון של וועדה, אמרו כל חברי הכנסת את דעתם.

גלעד קריב: הלכתם, וחוץ מהידוק בירוקרטי, לא נגעתם בשום דבר מהותי.

גלעד קריב: מה אתם מודיעים לכנסת?

גלעד קריב: שרשות האוכלוסין, משרד החוץ, משרד הבריאות שומע – הרי לא אמרנו לכם לפתוח את כל השמיים.

גלעד קריב: קיבלתם מאתנו בקשות מידתיות וקונקרטיות.

גלעד קריב: ההודעה שלכם אלינו היא שהבקשות שלנו לא מתקבלות?

גלעד קריב: זהו?

גלעד קריב: בסדר, הבנתי.

גלעד קריב: אני מודיע לכם שביום שלישי הקרוב לא יאושרו תקנות המדינות האדומות.

גלעד קריב: אני אציע לחברי הוועדה לדחות את התקנות.

גלעד קריב: אני פותח פה סבב.

גלעד קריב: ייקבע מחר עוד דיון בבוקר לעניין הזה.

גלעד קריב: או שתחזרו עם תשובות אחרות או שלא אאשר יותר תקנות קורונה.

גלעד קריב: זה לא שלא אאשר, כי יש את סעיף 24, אני אמליץ לוועדה לדחות אותם.

גלעד קריב: תעבירו את המסר לשרים ולמנכ"לי המשרדים.

גלעד קריב: אני הולך לבטל את רשימת המדינות האדומות ביום שלישי, אם בכלל תגיע כזו, לנוכח הרשימה הזו.

גלעד קריב: אם לא תחזרו אם תשובה שנותנת מקום לבקשות של חברי הכנסת – לא צריך לקבל 100%, אבל לדחות 100%?

רועי כהן: אני לא חושב שנדחו 100%.

גלעד קריב: דחיתם 100% מהבקשות המהותיות שנוגעות למקרים הומניטריים.

גלעד קריב: זה מה שעשיתם, נתתם את המעיל, תראו לנו בעוד שבוע איך יש ניצול לרעה, אבל את כל הדברים המהותיים לא שיניתם.

רועי כהן: אנחנו הוספנו את הכניסה לחולים קריטיים, שינינו הרבה מאוד מהדברים שעלו בדיון.

גלעד קריב: לא זו דעתי, זה לא הניתוח שלי.

גלעד קריב: לפי הניתוח שלי לא צעדתם אפילו לא צעד אחד משמעותי בעידן שבו יש סימן על ההצדקה האפידמיולוגית להגבלות על השמיים.

גלעד קריב: חבר הכנסת יתייחסו, אנחנו נפתח בסבב.

גלעד קריב: חבר הכנסת סעדי, בבקשה.

אוסאמה סעדי: בוקר טוב אדוני יושב הראש וחבריי.

אוסאמה סעדי: אני מסכים איתך, לצערי לא עושים חשבון לוועדה ולמה שאנחנו אומרים.

אוסאמה סעדי: אנחנו כבר בכמה וכמה הזדמנויות מעלים את אותם הנושאים, ועם כל הכבוד, יש התעלמות, שמים פס, לא יודע מה.

אוסאמה סעדי: עובדה שאתה אומר, אדוני היושב ראש, שנדחו 100% מהבקשות המהותיות.

אוסאמה סעדי: זה אומר דרשני.

אוסאמה סעדי: אני אוסיף על מה שאמרת ושאלת בתחילת הדיון, שגם הנושא של הפיצוי וההחזרים לכל אלה שבוטלה הנסיעה שלהם, עד היום לא קיבלנו שום תשובה.

אוסאמה סעדי: אמרו שיביאו ויפצו, אבל בפועל אנחנו מידי יום מקבלים פניות של אזרחים שהפסידו את מיטב כספם.

אוסאמה סעדי: אתה צודק אדוני, אני בטוח שכמעט לא תהיה לנו רשימה של מדינות אדומות בימים הקרובים, כי הם השיגו את המטרה.

אוסאמה סעדי: המטרה הייתה שבחג המולד, בשנה האזרחית בהם הייתה חופשה מרוכזת בבתי הספר, אזרחים ומשפחותיהם תכננו לנסוע ולחגוג, ומנעו את זה מהם.

אוסאמה סעדי: עכשיו אנחנו שומעים, ויש יותר מידי רמזים שעוד רגע פותחים את הכל.

אוסאמה סעדי: המצב באירופה השתנה?

אוסאמה סעדי: אני שומע להפך, ברוב המדינות המצב מבחינת שיעורי תחלואה לא ירד באופן משמעותי.

אוסאמה סעדי: אני מסיק מזה שכל השיקולים לצערי היו שיקולים זרים.

אוסאמה סעדי: אני לא יכול שלא להעלות שוב ושוב את הנושא של כל הענף שנפגע.

אוסאמה סעדי: יש ענף שלם שנפגע.

אוסאמה סעדי: סוכני נסיעות, חברות אוטובוסים, בתי מלון.

אוסאמה סעדי: נכון שאתה אומר שיש חוגגים בחג המולד ובשנה האזרחית, אני ראיתי בנצרת שהשתתפו אלפים ועשרות אלפים, אבל בתי המלון לא קיבלו את התיירים שהיו מקבלים בכל שנה.

אוסאמה סעדי: מי מפצה אותם?

אוסאמה סעדי: אני גם שאלתי לפני שבוע בדיון המשולב בוועדת חוקה עם וועדת הבריאות – הייתה גם ישיבה של וועדת העבודה בהשתתפות שר האוצר שהגיע לוועדה.

אוסאמה סעדי: שאלתי על העניין הזה, ואמרו שעוד מעט הם מגישים הצעה לפצות.

אוסאמה סעדי: מישהו ראה?

אוסאמה סעדי: מקלב, ראית?

אוסאמה סעדי: מתי מפצים אותם?

גלעד קריב: ביום שלישי הזה מתקיים דיון משותף של וועדת הכלכלה וועדת החוקה על פיצויים לענף התעופה והתיירות.

גלעד קריב: אני הבוקר ראיתי שחבר הכנסת מיכאל ביטון נכנס לבידוד, נאחל לו החלמה מלאה ונראה איך לקיים את הדיון המשותף.

גלעד קריב: לא נדחה אותו, כי זה דיון חשוב.

גלעד קריב: אני אהיה אתו היום בקשר ונראה איך מנהלים את הדיון.

גלעד קריב: תודה חבר הכנסת סעדי.

גלעד קריב: האם חברי הכנסת מקלב וכלפון רוצים להתייחס עכשיו, או אחרי שנשמע עוד תשובות?

גלעד קריב: בבקשה, חבר הכנסת מקלב.

אורי מקלב: אני חושב שהאמירה שלך לגבי כך שזה לא שאנחנו לא נאשר, אלא נדחה, היא אמירה חשובה מאוד.

אורי מקלב: אנחנו מגיעים באיזשהו מקום לשלב שבו אנחנו בשגרה של חירום.

אורי מקלב: אחרי שנתיים צריך לאזן קצת בתוך התקנות והנהלים את הדרישה של הוועדה שעלתה, לגבי האיזון בין מצב של חירום, של סגירה מוחלטת, לבין סוג של מידתיות.

אורי מקלב: צריך לאזן בין מצב שאנחנו מכירים מפניות הציבור – אבל זה לא רק פניות ציבור, הן מלמדות אותנו את ההסתכלות הכללית ואת נושא ההתנהלות שאנחנו מבקשים לאמץ אותו.

אורי מקלב: יש בזה היגיון ויש גם אנושיות, של סוג של התנהלות הגיונית ואנושית בזמן חירום.

אורי מקלב: צריך לדעת שההבדל בין מה שאנחנו מבקשים להרחיב זה הבדל שאם מספר הנכנסים והיוצאים מהארץ יעמדו על 2%, אז אנחנו רוצים לאשר עוד 2%.

אורי מקלב: רוב התקנות, רוב הציבור לא מגיע.

אורי מקלב: אנחנו מדברים על מקרים שהם יחסית בודדים, באחוזים נמוכים למה שרגיל בשגרה.

אורי מקלב: צריך להגיד שאנחנו לא פורצים פרצה שכולם נכנסים וכולם יוצאים.

אורי מקלב: אנחנו תוחמים את זה באופן מידתי.

אורי מקלב: אנחנו לא מדברים על וועדת החריגים, גם כיום היא פועלת בהיגיון.

אורי מקלב: אנחנו מדברים על ההנחיות לוועדת החריגים כדי שתוכל להפעיל שיקול דעת מתאים יותר למציאות האנושית, וגם לשעת חירום.

אורי מקלב: לא ניכנס לשאלה האם האומיקרון מדבק יותר או פחות חמור, זה נמצא בתוך הקהילה חזק מאוד.

אורי מקלב: אנחנו היום מבקשים למנוע בכניסה לארץ או ביציאה מהארץ, וזה היה כשלא ידענו.

אורי מקלב: צריך לצאת מהקיבעון הזה, שהוא לא מאוזן, לא גמיש.

אורי מקלב: אני יכול להבין את החשיבה שאם ניתן משהו בקלות, אז יבקשו עוד.

אורי מקלב: אני מדבר על המערכות שלנו, צריך לצאת ולראות את התמונה הרחבה, האנושית, הגמישה.

אורי מקלב: לא יקרה שום דבר אם נעשה את זה.

אורי מקלב: זה התייחסות כוללת.

אורי מקלב: בהתייחסות יותר פרטנית, הייתי רוצה להבין, אחרי שאמרתם שלצאת – אני לא שמעתי שקיבלת תשובה על האם יציאה לצרכי עבודה אפשרית גם לא ל-30 ימים, או לא.

אורי מקלב: התשובה היא לא?

גלעד קריב: לעבודה מותר.

אורי מקלב: ומה צריך להביא?

אורי מקלב: איזה סוג של אישורים?

רועי כהן: אדוני היושב ראש, זה ממש לא עובד.

גלעד קריב: מייד נבקש התייחסות.

גלעד קריב: ברמה העקרונית, צריך להראות שאתה עובר לחו"ל.

גלעד קריב: תלוש משכורת, אישור מעביד.

אורי מקלב: יכול להיות שגם יש לך את העסק שלך.

אורי מקלב: השאלה אם זה עובד או לא.

גלעד קריב: זה נכנס לתוקף ביום חמישי שעבר.

גלעד קריב: אם עדיין יש בעיות, צריך להעלות את זה ונטפל בזה.

גלעד קריב: זה דווקא דבר שכן קיבלו, אבל אני רוצה להזכיר שזה במסגרת תקנות שהן בסמכות הוועדה.

גלעד קריב: זה סמכות של הוועדה לאשר או לא לאשר את התקנות.

גלעד קריב: זה הגיע בדרישות והמשרד המתאים, עם כל הכבוד, זה משרד הבריאות ולא משרד הפנים.

גלעד קריב: משרד הבריאות קיבל את העמדה הזאת.

אורי מקלב: ההנחיה של שרת הפנים על יציאה של 30 ימים ולא 90 ימים זה כבר עובד?

אורי מקלב: אם זה כבר עובד, אז אני מקבל ביקורות על כך שזה לא עובד.

אורי מקלב: אם זה יעבוד, יכול להיות שזה בסדר, אבל אם זה כבר שבוע בתוקף –

גלעד קריב: זה לא שבוע, זה כמה ימים.

גלעד קריב: אנחנו נבדוק.

גלעד קריב: כרגע קיבלנו תשובה שזה עבר ל-30 ימים.

גלעד קריב: ככל שזה עוד לא חלחל לכל המקומות, צריך לתת לנו את המידע הזה.

אורי מקלב: הדבר האחרון, אנחנו דיברנו בוועדה הקודמת עם נחמיה מארגון הסטודנטים על כך שסטודנטים שרוב חייהם בארץ, כשהם יוצאים הם רוצים לדעת שהם יוכלו לחזור למקרה של סבא או סבתא.

אורי מקלב: אני מקבל את מה שאמרת שהם לא יכולים לאחוז בחבל בשני הקצוות שלו, אבל הם רוצים להחליט אז תן להם את האפשרות.

אורי מקלב: איך זה עובד בשטח, מידע שהם רוצים לקבל, הם רוצים לקבל את מה שכל אזרח ישראלי מקבל.

אורי מקלב: איך עושים את זה?

אורי מקלב: אני חושב שבנקודת האיזון הם רוצים להיות במקרה הזה, מכיוון שרוב מרכז חייהם כאן, כמו אזרח ישראלי שרוצה לצאת.

אורי מקלב: מקשים עליו לצאת, והוא יכול לחזור.

אורי מקלב: צריך לאפשר לו בהתאם לאזרחים שדורשים מאזרח ישראלי, לפי אותם פרמטרים.

אורי מקלב: תודה.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: חבר הכנסת, כלפון, בבקשה.

יום טוב חי כלפון: אני הקשבתי לתחילת הדיון באמצעות השידור.

יום טוב חי כלפון: רציתי להודות לך על זה שעמדת על כל נקודה, ובעצם חשפת את הבעיה העיקרית שאנחנו נתקלים בה בימים האחרונים.

יום טוב חי כלפון: יש בקשות מאוד מידתיות של הוועדה לוועדת החריגים להקלה בקריטריונים, והבקשות האלה לא נענות בפועל בכלל.

יום טוב חי כלפון: אין שום שינוי בטיפול וועדת החריגים בימים האחרונים בנוגע לכניסה ויציאה של ישראלים וזרים.

יום טוב חי כלפון: אני אתעכב קודם כל לגבי היציאה מישראל, שזה כן בסמכות הוועדה.

יום טוב חי כלפון: לגבי ישראלים שעובדים בחו"ל, כרגע יש לי במייל יותר מעשר דוגמאות של אנשים שעובדים בחו"ל ולא נותנים להם בכלל לצאת, או שדורשים תצהיר של 30 ימים.

יום טוב חי כלפון: יש גם מקרים שללא קשר לתצהיר – יש לי מקרה כרגע של רופא שיניים ששלח את כל הניירת, הוא צריך להיות בפריז לצרכי עבודה ולא נותנים לו.

יום טוב חי כלפון: יש לי עוד מקרה של רואה חשבון שלא נותנים לו.

יום טוב חי כלפון: הוא שלח תלושי משכורת, ואמרו לו שזאת לא הוכחה שהוא עובד בחו"ל.

יום טוב חי כלפון: הוא שלח תלוש משכורת של צרפת לחודש נובמבר, והוועדה השיבה לו שהבקשה לא מתקבלת.

יום טוב חי כלפון: יש פער עצום בין מה שאנחנו אומרים בוועדה למה שהציבור חווה בשטח.

יום טוב חי כלפון: זו הנקודה הראשונה, ישראלים שעובדים בחו"ל, כרגע עדיין לא נפתרה הבעיה.

יום טוב חי כלפון: המקרה השני זה טיפולים רפואיים.

יום טוב חי כלפון: אני עדיין מקבל מקרים דיי ברורים, למשל אדם שצריך לנסוע לפריז כדי שיתקינו לו התקן בלב ויש לו תור ב-09.01 – שוב, זה מקרים אמיתיים.

יום טוב חי כלפון: הקרדיולוג קבע לו תור, וזו פרוצדורה רפואית דחופה, אבל לא נותנים לו לצאת.

יום טוב חי כלפון: הוא שלח את כל הניירת וזה לא עבד.

יום טוב חי כלפון: עוד מקרה שכאב לי, איש מבוגר מעל גיל 80 שגם צריך לנסוע לעשות טיפול רפואי, נתנו לו אישור אבל לא לאשתו.

יום טוב חי כלפון: האדם מעל גיל 80, ברור שהוא לא ייסע לבד לעבור טיפול רפואי שיכול להיות שהוא לא יקום ממנו.

יום טוב חי כלפון: אמרו לו שבגלל המסמכים הרפואיים הוא יכול לנסוע, אבל אשתו לא יכולה לבוא אתו.

יום טוב חי כלפון: כל מה שאני אומר מגובה אצלי במסמכים, זה מקרים אמיתיים.

קריאה: אזרח ישראלי?

יום טוב חי כלפון: כן, הוא אזרח ישראלי.

קריאה: עולה חדש, בטח.

יום טוב חי כלפון: אני לא יודע מתי הוא עלה, אבל הוא ישראלי.

יום טוב חי כלפון: כנראה עדיין מטופל בצרפת, או שהתחיל עם קרדיולוג לפני הרבה שנים ורוצה להמשיך אצל אותו רופא.

יום טוב חי כלפון: עוד מקרה מהימים האחרונים, זוג הורים שהבת שלהם ילדה בצרפת, רוצים לנסוע להיות איתה ולא נותנים להם לצאת.

יום טוב חי כלפון: כל זה מגובה אצלי, וזה רק מהימים האחרונים.

יום טוב חי כלפון: אני לא ממציא את המקרים, הם מגיעים אליי וזה מראה על הפער בין מה שכתוב בתקנות ומה שנאמר בוועדה, לבין מה שהאזרחים חווים בפועל.

יום טוב חי כלפון: אני רואה את התשובות, הם שולחים לי הכל.

יום טוב חי כלפון: אני חושב שיש פה בעיה מאוד רצינית בטיפול במקרים האלה.

גלעד קריב: אחד הדברים שאנחנו נצטרך לעמוד עליהם, וחשוב לי לומר את זה, זה מה מתוך הדברים האלה זה מדיניות, ומה זה כשל בירוקרטי.

גלעד קריב: אני רוצה להסביר.

גלעד קריב: תראו, אני לא נכנס כרגע לשאלה של מדינות אדומות, הממשלה חשבה שזה נכון, אנחנו אישרנו את רשימת המדינות האדומות.

גלעד קריב: זה הוביל למצב שוועדת החריגים מתמודדת עם עשרות אלפי פניות.

גלעד קריב: אני מניח שבכל תהליך שבו במשך שבועיים נקלטות עשרות אלפי בקשות וצריך להגיב תוך 24 שעות, יהיו לנו מקרים שנופלים בין הכיסאות.

גלעד קריב: התפקיד שלנו זה לראות אם יש דרך לערער, ולכן גם התעקשנו להוריד את הסיפור הזה שאם פניתם אסור לפנות שוב.

גלעד קריב: יש גם וועדת השגות.

גלעד קריב: היה לנו חשוב שגם אם דחו את הערעור, לא זה יפסול את הדרך להגיש שוב בקשה.

גלעד קריב: אנחנו צריכים לראות מה מתוך המקרים שאתה מדבר עליהם זה פשלות, דברים שנופלים בין הכיסאות, ומה זה מדיניות או קושי בהכנסת מדיניות חדשה.

גלעד קריב: תכף נשמע את מר שמואלי ונבין ממנו.

יום טוב חי כלפון: כל זה היה רק בנוגע ליציאה מישראל, שזה בסמכות הוועדה.

יום טוב חי כלפון: אלו מקרים ברורים שלא תואמים את הקריטריונים עליהם הצבענו בוועדה.

גלעד קריב: כל חבר כנסת הופך להיות לשכה של פניות הציבור.

יום טוב חי כלפון: אדוני, אתה כבר העלית את הדברים אבל אני מבקש לדייק בכניסה.

יום טוב חי כלפון: לא מדובר כבר על ישראלים שצריכים לצאת מישראל, אלא תושבי חו"ל שצריכים להיכנס לישראל.

יום טוב חי כלפון: אתה הגדרת את זה כאירועים משמעותיים בחיים, אבל זה לא קורה.

יום טוב חי כלפון: מלבד לוויות – וזה לפי מה שכתוב באתרים, אם נכנסים לאתר עם הקריטריונים, גם הלוויות רשומות שם ולא שום אירוע אחר.

יום טוב חי כלפון: זה מאוד בעייתי.

יום טוב חי כלפון: אותה בעיה קיימת גם במקרים הומניטריים.

יום טוב חי כלפון: אנחנו עדיין נתקלים בבעיה למרות שכמו שאמרנו, אם הסבתא חולה מאוד וקרובי משפחה רוצים להיכנס, לא מאפשרים להם.

יום טוב חי כלפון: אני מסכים עם העמדה של יושב ראש הוועדה שזה לא יכול להימשך ככה.

יום טוב חי כלפון: הגיע הזמן שייצא מהוועדה מסר ברור גם מבחינת הסמכויות שבידיה, שזה לא יכול להימשך ככה.

יום טוב חי כלפון: אנחנו שומעים את זעקת הציבור, יש כבר קמפיין של יהודי התפוצות.

יום טוב חי כלפון: כל ראשי הארגונים גם בארצות הברית וגם בצרפת הוציאו מכתבים לראש הממשלה בעניין.

יום טוב חי כלפון: יש קמפיין עצום שהצטרפו אליו גם חלק משרי הממשלה, ורבים מחברי הכנסת.

יום טוב חי כלפון: יש פה קריה אמיתי וכאב אמיתי, והגיע הזמן לשים לזה קץ.

גלעד קריב: יש סוגיה של הקמפיין הכנס את עמי.

גלעד קריב: ההיסטוריה היהודית מסתכלת באירוניה על המציאות הזו.

גלעד קריב: אני באמת אומר, אני עוד לא שם.

גלעד קריב: אני חושב שהאירוע של המדינות האדומות משבש לנו את היכולת לבנות מדיניות.

גלעד קריב: אני רוצה להזכיר שבלי אומיקרון, היו פה שמיים סגורים לתיירים.

גלעד קריב: אני לא בטוח שתוך שנייה יפתחו את השמיים לתיירים, הלוואי.

יום טוב חי כלפון: תיירים לא, אבל יהודי התפוצות זה קצת שונה.

גלעד קריב: יהודי התפוצות שמגיעים לפה – תייר זה לא מילה גסה.

גלעד קריב: יש תיירות שקשורה ביהדותו של אדם, ויש תיירות שלא קשורה.

גלעד קריב: אנחנו עוד בשלב מקדמי לקמפיין של הכנס את עמי, אנחנו נגיע לזה.

גלעד קריב: אנחנו נמצאים בשלב שהוא כולו במחוזות התפיסה ההומניטרית של אזרחי ישראל, זה עוד שלב מקדמי.

גלעד קריב: אם היינו מבקשים לפתוח את השמיים ל-10,000,000 זכאי שבות, אז היו באים ואומרים לנו שיש מתקפת אומיקרון.

גלעד קריב: על מה אנחנו מדברים?

גלעד קריב: על עוד 2,000 אנשים שייכנסו בשבועיים הקרובים לישראל על רקע מקרים הומניטריים.

גלעד קריב: חבר הכנסת לשעבר ליפמן, בבקשה.

דב ליפמן: תודה רבה כבוד היושב ראש.

דב ליפמן: אני לא אעבור על כל הרשימה שכבר עברת עליה.

דב ליפמן: יש את נייר העמדה, עדכון מהשטח של יד לעולם בפני כל חבר כנסת.

דב ליפמן: מה שאני רוצה לדעת, עכשיו יהיו לנו תשובות מאמנון וכל השאר.

דב ליפמן: עכשיו, יש סבא וסבתא שמחכים להגיע ללידה של נכד או נכדה?

דב ליפמן: עכשיו, היום לא ב-31.01.

דב ליפמן: האם יש דרך שהם יכולים כבר להגיד שזה יהיה מותר?

דב ליפמן: יש סבא וסבתא שרוצים לנסוע לבת מצווה של הנכדה שלהם בארצות הברית, האם הם יכולים להגיד שהם ירחיבו את זה גם למקרים כאלה?

דב ליפמן: אח שרוצה לנסוע לחתונה בשביל מה לחכות ליום שלישי?

דב ליפמן: מה הבעיה שהם יגידו – ישבנו פה והם אמרו כן, אנחנו הפצו לציבור שכנראה יהיה מותר, ועכשיו אנחנו רואים שזה אסור.

גלעד קריב: אתה מדבר על היציאה מהארץ.

דב ליפמן: יציאה מהארץ, בוודאי.

גלעד קריב: המטרה שלנו זה להיות מאוד קונקרטיים.

דב ליפמן: אני אומר, יציאה מהארץ של סבא וסבתא לאירועי חיים של נכד, אח ואחות.

דב ליפמן: שהם יגידו עכשיו שמותר להרחיב את זה, ואפשר היום לבקש ולצאת מהארץ.

דב ליפמן: זה מה שאני אומר.

גלעד קריב: את זה כבר שינינו.

דב ליפמן: אבל הם לא שינו.

גלעד קריב: רק כדי לדייק, אנחנו מבקשים לקבל את ההתייחסות מה קרה בעקבות שינוי חריג מספר 1 ו-2, אירועי חיים משמעותיים.

דב ליפמן: אני יודע שאתה תגיע בהמשך לסוגיה של המלוניות, אבל מכיוון שיש לי זכות דיבור עכשיו אני אדבר גם על זה.

דב ליפמן: אנחנו ישבנו פה עם חבר הכנסת מקלב, ושאלנו בפירוש את משרד הבריאות האם מישהו שחי פה בארץ ומחוסן בארץ יכול ללכת הביתה, והם אמרו כן.

דב ליפמן: הפצנו את זה לציבור.

דב ליפמן: מה קרה לאחר מכן, ביום חמישי אחרי הצהריים, אני לא יודע מי החליט את זה אבל מישהו שהחליט שכל מי שמגיע בלי דרכון ישראלי הולך למלונית עד לתוצאה שלילית.

דב ליפמן: עולים חדשים הגיעו לפה, המשפחה עומדת בחוץ עם שלטים ושלחו אותם למלונית.

דב ליפמן: יותר מזה, איזו מלונית?

דב ליפמן: הם לא קיבלו אוכל או שתייה 12 שעות.

דב ליפמן: דתיים שתקועים שם בשבת לא קיבלו מיץ ענבים או יין, לא קיבלו לחם ושום דבר להבדלה.

דב ליפמן: הם תקועים שם, סוגרים את כל הדלתות בקומה וגם המעלית נעולה.

דב ליפמן: הם מתקשרים לשירות למטה כדי שיעזרו להם במשהו, הם היו עם כאב בטן, הם לא קיבלו שום תשובה.

דב ליפמן: זה כמו כלא.

דב ליפמן: אנחנו צריכים לשמוע מפיקוד העורף מי נותן את ההוראות האלה לשלוח עולים חדשים, אנשים מחוסנים מהארץ שיש להם דירה בארץ, למלונית.

דב ליפמן: זאת בניגוד למה שאמרו לנו ממש פה לפני כמה ימים.

גלעד קריב: אתה מדבר על אנשים עולים או שמרכז חייהם בארץ, אבל הם לא אזרחים.

דב ליפמן: אין להם דרכון ישראלי.

גלעד קריב: זאת אומרת, אם עכשיו כרגע מגיע אדם ממדינה אדומה ומרכז חייו פה בישראל, האם הוא נשלח למלונית בניגוד לאזרח הישראלי?

דב ליפמן: כן.

דב ליפמן: ביום חמישי אחרי הצהריים מישהו שינה את זה.

דב ליפמן: שאלתי את פיקוד העורף מי נתן הנחיה כזו, והם אמרו שמשרד הבריאות.

דב ליפמן: שאלתי את משרד הבריאות, אז הם אמרו שזה מרשות האוכלוסין.

דב ליפמן: שאלת את רשות האוכלוסין אז הם שלחו אותי בחזרה לפיקוד העורף.

דב ליפמן: זה מעגל, ובסוף אנשים סובלים.

דב ליפמן: זה מה שרציתי להביע פה.

דב ליפמן: אנשים סובלים, בוכים לנו, ומה קרה?

דב ליפמן: אנשים ברחו בלי המזוודות שלהם, כי יומיים הם היו שם בלי דברים שהם צריכים.

דב ליפמן: אחר כך הם שאלו איפה המזוודות שלהם, ואמרו להם שלא ייתנו להם את המזוודות עד שהם ישלמו קנס של 10,000 ₪ כי הם יצאו בלי אישור.

דב ליפמן: יש להם כבר תוצאת PCR שלילית, והם פשוט מרגישים שהם בכלא.

גלעד קריב: זה חידוש, חילוט מזוודות כדרך להבטחת תשלום קנס.

גלעד קריב: תודה רבה.

אורי מקלב: שמי שהוא לא אזרח ישראלי, נכנס למלונית?

גלעד קריב: אנחנו נשאל את משרד הבריאות.

גלעד קריב: שליחה למלוניות זה באחריות משרד הבריאות.

מיכל קוטלר וונש: רק כדי לחדד את הנקודה הזו, יש פה תלמידים ששבו ארצה.

מיכל קוטלר וונש: הם לא אזרחים ישראליים, אבל עם תו ירוק של מדינת ישראל כיוון שהם חיים פה והם חוסנו פה.

מיכל קוטלר וונש: הם חזרו הביתה, ההורים העלו אותם חזרה על מטוס מתוך ידיעה מסוימת.

מיכל קוטלר וונש: הם הגיעו לארץ, וכפי שציין חבר הכנסת לשעבר ליפמן הם נלקחו למלוניות.

מיכל קוטלר וונש: אני לא רוצה לחזור על הדוגמאות, הן רבות וכואבות.

מיכל קוטלר וונש: אני חושבת שמה שמתחדד פה זו הזעקה שאנחנו שומעים אותה.

מיכל קוטלר וונש: אני אומרת שוב, אתה אומר שאנחנו עוקבים רק אחרי החריגים וזה רק בכנסת הזו, אנחנו כבר שנתיים פועלים בצורה הזאת.

מיכל קוטלר וונש: חבר הכנסת מקלב אמר שהחירום הפך לשגרה, וזה אכן כך.

מיכל קוטלר וונש: התנהלות שגרתית צריכה להתנהל אחרת מחירום, ולכן הקריאה חייבת להיות למדיניות ברורה והוליסטית שגם מתפרסמת.

מיכל קוטלר וונש: שום דבר לא נמצא באתר שלהם.

מיכל קוטלר וונש: אני מזמינה אותך עכשיו להיכנס לאתר.

מיכל קוטלר וונש: גם הדברים שלכאורה כבר הוחלטו פה לא מונגשים לציבור.

מיכל קוטלר וונש: אני לא מדברת אפילו על השפה האנגלית, אני מדברת על השפה העברית.

מיכל קוטלר וונש: זה לא מונגש לציבור, ההחלטות והעובדות לא מונגשות, ואנשים לא יודעים מה מצבם.

מיכל קוטלר וונש: נאמר פה עוד דבר אחד שאני מבקשת לחדד, להבין מה זה זכאי חוק השבות, מה זה פתיחת תיק עלייה, מי צריך לאשר שנפתח תיק עלייה.

מיכל קוטלר וונש: זה בלי לדבר על המשפחות של מי שכבר עלו לארץ, שעדיין נמצאים בתווך מכיוון שהם לא יפתחו תיק עלייה, הם רק נמצאים במצב מתמשך של שנתיים שהם זועקים לשמיים את המרחק ההולך וגדל בין התפיסה של מדינת ישראל שמתעדפת את העלייה, שמעודדת אותה, ובסופו של דבר לא מבינה את ההשלכה על העולים.

מיכל קוטלר וונש: מי שעלה ארצה להגשים חזון וחלום הותיר מאחור הורים או ילדים.

מיכל קוטלר וונש: זה אומר שהאנשים האלה נמצאים כבר שנתיים בחוסר ידיעה, חוסר יציבות הולכת ולא נגמרת ולא נראה לעין מתי היא הולכת להיגמר.

מיכל קוטלר וונש: חייבת להיות מדיניות.

מיכל קוטלר וונש: וועדת חריגים לא יכולה להיות האמצעי שמשמש אותנו כדי להציף אנשים – אגב, גם לא מגדילים את כוח האדם, אז עם העליות והירידות של המציאות אותם אנשים, אותו מספר אנשים קורסים תחת הנטל בכניסה וביציאה.

מיכל קוטלר וונש: זה לא בר קיימא, אדוני היושב ראש.

מיכל קוטלר וונש: את זה צריך להנגיש לממשלת ישראל.

מיכל קוטלר וונש: חייבים לייצר את הכלל לפני שאומרים מה הם היוצאים מן הכלל.

מיכל קוטלר וונש: תודה.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: עורכת הדין ליאור ברס ואז נעבור לאמנון שמואלי.

גלעד קריב: אני מבקש להתייחס לא למרחב הרעיוני אידאולוגי, אלא דברים שנסגרו בוועדה ולא עובדים.

דב ליפמן: היא יכולה לדבר על הסטודנטים והוויזות.

גלעד קריב: ליאור, בבקשה.

ליאור ברס: תודה על כינוס הוועדה ועל זה שאתם מבינים מה למעשה קורה פה.

ליאור ברס: אמירה נורמטיבית קטנה בהתחלה, אני מתקשה להבין למה הדיון בכלל לגבי כל הדברים האלה נעשה מול רשות האוכלוסין בזמן שיש לנו עמדה של משרד הבריאות מלפני חודש, שאומרת שאנשים בעלי מרכז חיים בישראל יוכלו לחזור.

ליאור ברס: אני לא מבינה למה רשות האוכלוסין היא זו שמנסה להגן לכאורה על הבריאות או ההסדר האפידמיולוגי בזמן שיש עמדה של משרד הבריאות שאומרת אחרת.

ליאור ברס: אני כן רוצה להציף את העניין של נושא האשרות.

ליאור ברס: זה אפילו לא עניין של האומיקרון או של חודש נובמבר, אין מדיניות סדורה בנושא האשרות ואנשים שמרכז החיים שלהם בישראל.

ליאור ברס: יש לי התכתבויות מחודש אפריל עם גברת נטלי אור חן שנמצאת פה, בהן אני מבקשת ומתחננת שתפורסם מדיניות לעניין כניסת זרים לישראל.

ליאור ברס: זה דבר שעכשיו הוועדה מתעסקת בו כבר חודש, זה לא נעשה כמו שאמרה חברת הכנסת לשעבר.

ליאור ברס: זה לא מפורסם באתר, אין שום מידע.

ליאור ברס: חזרתי על זה גם בישיבה הקודמת וגם בישיבה הראשונה.

ליאור ברס: אין שום מידע לציבור.

ליאור ברס: אני כן רוצה להתעכב על מה שאמר פה רועי מרשות האוכלוסין.

ליאור ברס: הוא אמר שלא תאושר כניסת – דיברת בנקודה הראשונה על כניסה של אנשים שמרכז חייהם בישראל, ורועי התייחס לסטודנטים לדוגמה ואמר שלא תאושר כניסת סטודנטים ממדינות אדומות.

ליאור ברס: אני רוצה לשים פה את הדגש, בגלל שבחוזרים שעברו לחברות תעופה, עברו ליאט"א והופצו, נאמר במפורש, וזה גם עמד במבחן המציאות, שנושאי ויזות א', שזה א'1 זכאי שבות, א'2 סטודנטים, א'3 אנשי דת, א'4 משפחות של א'2 ו-א'3 ו-א'5 תושבים ארעיים, כל האנשים האלה במבחן המציאות, אם הם מחוסנים, יכולים לחזור ממדינות אדומות בלי אישור פרטני.

ליאור ברס: זה הוראות שהופצו לחברות התעופה במסמך מה-19.12.

ליאור ברס: כבר ב-19.12 זה היה כתוב, ולכן אני לא מבינה למה מוצגת פה עמדה אחרת מרשות האוכלוסין.

ליאור ברס: זה קצת מוזר.

ליאור ברס: לגבי אנשים אחרים שמרכז חייהם בישראל, זה ויזות ב'.

ליאור ברס: יש לנו ויזות ב'1, ב'3 וב'4, האנשים האלה יכולים לחזור ממדינות אדומות בכפוף לאישור כניסה פרטני.

ליאור ברס: אני לא יודעת מה הקריטריונים לקבלה של האישור הזה.

ליאור ברס: לצורך העניין, בני זוג שבהליך המדורג אמורים לקבל את זה.

ליאור ברס: אני לא יודעת לגבי עובדים זרים לדוגמא חקלאות, סיעוד וכולי.

ליאור ברס: זה העניין רק בשביל להבין מה קורה פה מבחינת המדיניות שכנראה רשות האוכלוסין לא מודעת אליה.

גלעד קריב: אנחנו תכף נבדוק את זה.

ליאור ברס: לגבי הבעיות, כמו שאמרנו נושאי ויזות ב' צריכים לקבל אישור פרטני לעלייה למטוס בחזרה ממדינה אדומה.

ליאור ברס: אני יודעת שהם זכאים לאישור הזה אם הם מחוסנים.

ליאור ברס: אמנון אישר לי שהם צריכים את האישור הזה בשביל לעלות למטוס, ועדיין אין ספור קונסוליות מסרבות להנפיק את האישור הזה בטענה שנושאי ויזות ב' לא זקוקים לאישור הזה בחזרה ממדינה אדומה.

ליאור ברס: אני רוצה להדגיש, ממדינה כתומה או צהובה, נושאי ויזות ב' לא צריכים את האישור הפרטני.

ליאור ברס: ממדינה אדומה, הם כן צריכים את האישור.

ליאור ברס: לצערי הקונסוליות אומרות שלא צריך ממדינה אדומה אישור לעלייה למטוס.

ליאור ברס: פה יש בעיה, והעברתי לוועדה שמות, מספרי דרכון, סטטוסים עם סטטוס חיסוני של נושאי ויזות ב' שהקונסוליות סרבו להנפיק להם אישור עלייה למטוס בטענה שהם לא צריכים.

ליאור ברס: אגב, גם לשכת רמת גן של רשות האוכלוסין לוקה באותה בעיה וטוענת שנושאי ויזות ב' לא צריכים אישור עלייה למטוס ממדינה אדומה.

ליאור ברס: מילה נוספת לגבי המדינות האדומות, ויזות ב'2 שהן ויזות תייר רגילות, בזמנים רגילים זו הוויזה שמקבלים בכניסה לישראל בשדה תעופה.

ליאור ברס: אני רוצה לדבר על פתיחת ההליך המדורג.

ליאור ברס: יש אנשים שכרגע נמצאים בתחילת ההליך, לפני קבלת הסטטוס הראשוני של ויזת ב'1, או אפילו לפני הגעה לארץ של בן הזוג הזר.

ליאור ברס: זה אנשים שנמצאים ממש בפתיחה של ההליך, חלקם בארץ עם ויזות ב'2 מחכים לראיון, חלקם עדיין בחו"ל.

ליאור ברס: זה אנשים שהם עכשיו כבר מחכים רק לעלות למטוס ולעבור לישראל, להגר לישראל.

ליאור ברס: הם התפטרו מהעבודה, סיימו חוזה שכירות וכולי, וצריך להתייחס לפתיחה של ההליך המדורג כחריג שיכול להיכנס ממדינה אדומה.

ליאור ברס: לא יתכן שאדם שהחל תהליך מדורג, הגיש את מסמכי הסף –

גלעד קריב: ליאור, שמענו כרגע מרועי מרשות האוכלוסין שכל קשר זוגי שניתן להוכיחו מאפשר הגעה.

ליאור ברס: לא ממדינות אדומות.

גלעד קריב: אני לא שמעתי את האבחנה הזאת בין אדומות ללא אדומות.

ליאור ברס: אני אומרת מה שאני מכירה, מציפה בעיות שאני מכירה.

ליאור ברס: יש פה הבדל בין קשר שאפשר להוכיח אותו לצורך כניסת ביקור, שזה החריג שדיברנו עליו בישיבה הקודמת, לבין הליך מדורג של אנשים שמהגרים לישראל.

ליאור ברס: לגבי אנשים שפתחו בהליך המדורג, יש מעין הקפאה, מדיניות של רשות האוכלוסין שאגב לא תמיד קורית, אבל בחלק מהקרים היא קורית, שאומרים לאותו אדם שבגלל שהמדינה ממנה הוא מגיע הפכה לאדומה, מקפיאים לו את ההליך המדורג והוא לא יוכל להגיע לישראל מתי שתכנן.

ליאור ברס: זו נקודה לגבי מדינות אדומות ופתיחה של הליך מדורג.

ליאור ברס: עוד נקודה שעלתה בשבוע שעבר ולא התייחסת אליה ברשימה שלך, יציאה למדינות אדומות של אנשים שמרכז חייהם בישראל.

ליאור ברס: אם חס וחלילה יש מישהו שגר בישראל, סטודנט, בן זוג, עובד זר וכולי, וחס וחלילה יש לו מקרה שהוא צריך לצאת למדינה אדומה, מקרה מחייב, כמו שישראלים צריכים לצאת למדינה אדומה, אין כרגע פרוצדורה שאומרת איך האדם הזה חוזר לביתו אחרי שיצא למדינה שהוכרזה כאדומה.

ליאור ברס: דיברת על זה בשבוע שעבר, ליצור איזשהו מנגנון שאנשים כאלה שהיו מחויבים לצאת למדינה אדומה ועומדים בקריטריונים של ישראלים, לצורך העניין, איך אנחנו דואגים שהזרים האלה יוכלו גם לחזור.

ליאור ברס: כרגע ההנחיה מרשות האוכלוסין היא שלא תתאפשר חזרה לישראל של נושאי אשרות שיצאו למדינה אדומה עד להודעה חדשה.

ליאור ברס: כלומר, אם עכשיו חס וחלילה בן הזוג שלי צריך לצאת לספרד להלוויה, הוא לא יודע איך לחזור עד להודעה חדשה.

ליאור ברס: זו כרגע המדיניות.

ליאור ברס: נקודה אחרונה לגבי המלוניות, אני מכירה שלפחות נושאי אשרות א', מחוסנים בישראל, לא נשלחו למלוניות.

ליאור ברס: יש לי עדות מאתמול שגם העברתי אותה לחבר הכנסת לשעבר ליפמן, של משפחה שלמה שגרה בישראל עם ויזות ב'1 ו-ב'2 נשלחו למלונית, למרות שכולם בעלי תו ירוק ומחוסנים בישראל.

ליאור ברס: זה בקצרה, אני אשמח לשמוע התייחסות.

גלעד קריב: תודה עורכת דין ברס.

גלעד קריב: מר אמנון שמואלי, בבקשה.

אמנון שמואלי: בוקר טוב לכולם.

אמנון שמואלי: אני מציע שהנתונים ידברו בעד עצמם.

אמנון שמואלי: אני שומע כל מיני אמירות של חריגים שהפכו את זה לכלל.

אמנון שמואלי: בסך הכל, 17% מהבקשות נדחו.

אמנון שמואלי: כל היתר או אושרו או התבקשו להמציא מסמכים נוספים.

יום טוב חי כלפון: בכניסה או ביציאה?

אמנון שמואלי: ביציאה.

אמנון שמואלי: אתמול בלילה החברים שלי, כולם עסוקים באלה שלא מילאו את הבקשות.

אמנון שמואלי: הם מגיעים לשדה התעופה ומתקשרים אליי כל מיני אנשים שמכירים את הטלפון שלי, ואומרים לי תשמע, בן אדם נמצא בשדה ולא נותנים לו לצאת, הוא גר בחו"ל.

אמנון שמואלי: החוק חייב להגיש בקשה מסודרת.

אמנון שמואלי: אתמול בלילה כל הטיסות לארצות הברית, טיפלנו בוועדת חריגים.

אמנון שמואלי: הם ממלאים את זה בשדה תעופה, לא לפני.

אמנון שמואלי: הם לא מצטיידים במסמכים לפני.

אמנון שמואלי: בסך הכל 17% מהבקשות בסך נדחו.

אמנון שמואלי: לגבי ההקלות שנכנסו, אירוע חיים משמעותי וכדומה, זה נכנס רק ביום חמישי.

אמנון שמואלי: הוצאנו הנחיות מסודרות לשטח –

יום טוב חי כלפון: אמנון, אתה אומר עכשיו שאדם שצריך לצאת לחו"ל לרגל לידה יכול לצאת?

אמנון שמואלי: בוודאי.

יום טוב חי כלפון: אז אני אומר לך, יש לי כרגע מישהו כזה, הבת שלו ילדה.

יום טוב חי כלפון: הוא הגיש שלוש פעמים מאז יום חמישי את הבקשה ונדחה.

אמנון שמואלי: ביום חמישי רק התקבלה ההחלטה.

יום טוב חי כלפון: מאז הוא הגיש שלוש פעמים.

אמנון שמואלי: אז אני אומר עוד פעם, זה מחלחל.

אמנון שמואלי: בשישי שבת יש כוח אדם מצומצם שמטפל.

אמנון שמואלי: אנחנו מוציאים בהנחיות שלנו לכולם, אירוע חיים משמעותי, לידה, לוויה, חתונה.

אמנון שמואלי: הרחבנו את זה גם לסבים, סבתות ובני משפחה מקרבה ראשונה.

אמנון שמואלי: הגדרנו את סבא וסבתא כקרבה ראשונה.

אמנון שמואלי: אם רק 17% נדחו, אז תגידו שכולם יוצאים.

אמנון שמואלי: כל מי שמבקש יוצא, רבותיי.

גלעד קריב: אמנון, אני רוצה לומר משהו.

גלעד קריב: כרגע אחרי התיקון שביצענו ביום רביעי שעבר בתקנות – אני חייב לומר שבעיניי כרגע אחרי התיקון שביצענו יחד איתכם בתקנות היציאה, אני חושב שמרכז הכובד של הבעיות הוא בכניסה לישראל ולא ביציאה.

גלעד קריב: אני חושב שיש לנו איזשהו אתגר, נקרא לו בירוקרטי, שבאמת השינוי הזה נכנס רק לפני כמה ימים.

גלעד קריב: אנחנו נצטרך לראות בימים הקרובים שזרם הפניות אלינו מפסיק.

גלעד קריב: אנחנו רושמים לפנינו את הדברים החשובים שאתם אומרים.

גלעד קריב: עלו פה גם מקרים שהחריג ההומניטרי לא הביא לתשובה חיובית כמו במקרה של הלידה, או במקרה שלמרות שהמציאו מסמכים כמו תלושי שכר על מקום עבודה זה לא אושר.

גלעד קריב: יכול להיות שיש פה חבלי לידה של המדיניות המרחיבה, אנחנו נחכה כמה ימים.

גלעד קריב: אנחנו מבקשים ממך, אמנון, שתשימו לב שהדברים ברורים ומחלחלים.

גלעד קריב: יש לנו פה אתגר מאוד גדול עם הכניסה לישראל.

מיכל קוטלר וונש: שניה לפני הכניסה, רק לגביה יציאה, כרגע בחריגים נמצאים חיילים בודדים ולא בנות שירות.

מיכל קוטלר וונש: כרגע יש לנו בנות שירות שמסורבות יציאה.

דב ליפמן: לא רק זה, גם בשמחות.

דב ליפמן: בדקתי ובאתר מופיע רק הורים לטובת חתונה.

מיכל קוטלר וונש: זה לא מתעדכן.

גלעד קריב: החריג שונה כאן בוועדה, אני מבקש שהאתר יעודכן לאלתר כך שהוא משקף את לשון התקנות.

יום טוב חי כלפון: יש קובץ וורד לגבי היציאה מישראל של ארבעה עמודים עם 19 קריטריונים.

יום טוב חי כלפון: זה אותו קובץ מלפני שלושה שבועות, שום דבר לא עודכן שם.

יום טוב חי כלפון: עדיין יש 90 ימים.

יום טוב חי כלפון: כשנכנסים לאתר, זה מה שרואים.

יום טוב חי כלפון: חשוב לעדכן את זה.

גלעד קריב: עלינו על הנקודה, אנחנו בדיוני מעקב.

אמנון שמואלי: בקריטריונים ליציאה השתנו 23 קריטריונים.

אמנון שמואלי: החברים שלנו בוועדה עובדים לפי הקריטריונים –

יום טוב חי כלפון: אבל זה לא מעודכן באתר.

אמנון שמואלי: אני לא הקדוש ברוך הוא שבורא את העולם ביום אחד.

קריאה: רק הבהרה אחת לגבי היציאה, 30 ימים זה לכולם?

קריאה: כלומר, מי שיוצא ל-30 ימים, לא מוגבל –

אמנון שמואלי: כל מי שמגיש בקשה ורושם – אני אומר שוב.

אמנון שמואלי: אנשים מגישים את הבקשה ורושמים את זה ב'אחר', אני הולך לתקופה ארוכה.

אמנון שמואלי: מה זה תקופה ארוכה?

אמנון שמואלי: יש שם קריטריון שנקרא יוצא ל-30 ימים או יותר.

אמנון שמואלי: אם הוא בוחר את זה, הוא מקבל אישור אוטומטי.

אמנון שמואלי: אנחנו גם ביקשנו שזה יהיה אוטומטי.

גלעד קריב: אני רוצה לומר משהו.

גלעד קריב: אנשים נמצאים בלחץ, אנשים מגיעים מרקעים שונים מבחינת שפת האם שלהם.

גלעד קריב: אין שום מנגנון בירוקרטי שמתמודד על אלפי ועשרות אלפי בקשות בשבוע, שאין מקרים שנופלים בין הכיסאות.

גלעד קריב: אסור לגזור מן הפרט אל הכלל באופן אוטומטי.

גלעד קריב: אני אומר עוד פעם, ביום חמישי נכנסו הקריטריונים והתקנות החדשות, בחצות בין רביעי לחמישי, ניתן לוועדת החריגים כמה ימים להתארגן.

גלעד קריב: אנחנו מבקשים כמה בקשות קונקרטיות: ראשית, שאתר האינטרנט יעודכן בהתאם על כל טפסיו.

גלעד קריב: דבר שני, חברת הכנסת לשעבר וונש קוטלר מעלה את הצורך הברור, דינן של בנות שירות לאומי בודדות כדינן של חיילים בודדים, זה טריוויאלי.

אמנון שמואלי: דה-פקטו זה מה שקיים.

גלעד קריב: אנחנו צריכים לוודא.

גלעד קריב: אנא וודאו שהסיפור הזה של בנות השירות הלאומי חלחל היטב.

גלעד קריב: אני מבקש שתנקטו ביד קלה בהוכחות לצורך עבודה בחו"ל.

גלעד קריב: צריך להפעיל שיקול דעת מרחיב.

גלעד קריב: כשאדם מביא טופס משכורת מחוץ לארץ, לא צריך לומר שאולי הוא עושה את העבודה שלו מישראל.

גלעד קריב: עובדה שהמעסיק שלו בפריז, אז צריך לאפשר לו לצאת.

גלעד קריב: אמנון, אני רוצה להבין, לך אין נגיעה לכניסה לישראל, נכון?

אמנון שמואלי: יש לנו נגיעה, אני אתייחס אליה.

אמנון שמואלי: כמו שדיברה הדוברת האחרונה, באשרות א'1 עד א'5, הם עולים למטוס בלי שום אישור, בלי צורך במסמך נוסף.

אמנון שמואלי: התנאים הם שתהיה ברשותם אשרה בתוקף, ושיהיו מחוסנים על פי הכללים של משרד הבריאות הישראלי.

אמנון שמואלי: אלה הכללים, כל אלה עולים אוטומטית.

אמנון שמואלי: כל היתר הם עולים על פי ב'1, ב'3, ב'4, למעט מדינות אדומות, שם נדרש אישור פרטני כדי לעלות למטוס.

אמנון שמואלי: זה כל ההבדל.

אמנון שמואלי: יש לו אישור פרטני, אז הוא עולה.

גלעד קריב: עורכת הדין ברס מציגה מצב שבו פונים לקונסוליות אותם תושבים, אותם מחזיקי אשרה, והקונסוליות לא מנפיקות להם את האישור כי הוא לא נדרש.

אמנון שמואלי: זה טופל מול משרד החוץ.

אמנון שמואלי: הם הורידו את ההנחיות לשטח.

אמנון שמואלי: אנחנו כל שבוע עושים וועדה בין משרדית הכוללת אותנו, את משרד החוץ, משרד הבריאות, אנחנו קובעים את המדיניות ומורידים את זה לשטח.

אמנון שמואלי: לוקח כמה ימים עד שזה מחלחל, אבל באופן עקרוני זה ירד לשטח.

גלעד קריב: פה בדיוק צריך להיות המענה בקו האדום.

גלעד קריב: אם אדם הזמין טיסה ביום רביעי, זה שהוועדה מתכנסת שוב ביום ראשון, ואז לוקח עוד חמישה ימים להוריד את ההנחיות לשטח, הכל מקובל עליי, רק שלאדם יש טיסה ביום רביעי.

גלעד קריב: אם אין לו את האישור הפרטני, יושב אדם, שבכל זאת יש לו מעמד בישראל, הוא לא אזרח או תושב קבע אבל מדינת ישראל הנפיקה לו אשרה.

אמנון שמואלי: אלה שמאשרות, זה אוטומטי.

גלעד קריב: האדם הזה יודע שהוא צריך אישור פרטני כי חברת התעופה אמרה לו.

גלעד קריב: הוא פונה לקונסוליה, והם לא מנפיקים לו אישור פרטני.

גלעד קריב: מה יעשה אותו אדם כשיש לו טיסה?

אמנון שמואלי: מרבית האנשים האחראיים יוצאים עם הטופס ביד.

אמנון שמואלי: רשות האוכלוסין מנפיקה להם אישור לפני שהם יוצאים מהארץ.

אמנון שמואלי: מרביתם מסודרים.

אמנון שמואלי: אלה שטסו בצורה כזו או אחרת, אפשר דרך הארץ, דרך הקונסוליה.

אמנון שמואלי: בכל מקרה אפשר.

אמנון שמואלי: פתחנו הרבה אפיקים.

גלעד קריב: פה אני רוצה לראות את התוצאות של ההפעלה של הקו החם.

גלעד קריב: אני מבקש שתוודאו, נמצא פה גם נציג משרד החוץ –

יום טוב חי כלפון: זה מייל.

גלעד קריב: זה הגיוני.

יום טוב חי כלפון: אני נכנסתי לטופס, הוא לא מופיע בטופס.

גלעד קריב: מה לא מופיע בטופס?

יום טוב חי כלפון: המייל של תיבת החירום.

מיכל קוטלר וונש: הטופס פשוט לא מעודכן.

גלעד קריב: אני מבקש לקבל עדכון, הודעתם לנו במכתב שזה הופעל.

גלעד קריב: אומרים פה שעלתה כתובת באתרים, אנחנו נעשה בדיקה.

גלעד קריב: אני רוצה לחזור לעניין הכניסה לישראל.

גלעד קריב: רועי עדיין איתנו?

רועי כהן: כן.

רועי כהן: אני חייב רגע להתייחס לדברים שעלו פה.

רועי כהן: דבר ראשון, אני מרכז את ההנחיות שניתנו לאורך הזמן, המציאות של היום משתנה לאורך הזמן.

רועי כהן: ההנחיה שאמנון הסביר עליה לגבי כניסה של בעלי אשרות, זה לפני שהיו מדינות אדומות.

רועי כהן: לכן ברגע שהתחילו המדינות האדומות, דרשנו מאותם נוסעים את אותו אישור פרטני שעליו מדובר.

רועי כהן: לגבי המייל, הוא לא מופיע על הטופס אלא באתר שלנו ובאתר של משרד החוץ.

יום טוב חי כלפון: אתה יכול להגיד לי מה הכתובת?

גלעד קריב: אנחנו חייבים לסיים תוך דקות אחדות.

יום טוב חי כלפון: אנחנו מקבלים המון פניות, זה יכול לעזור.

גלעד קריב: תעביר בבקשה לוועדה את המייל.

רועי כהן: אין בעיה.

גלעד קריב: זאת ההתייחסות?

רועי כהן: זו הייתה ההתייחסות לגבי הדברים של עורכת דין ברס.

גלעד קריב: אני לא אעלה עוד שאלות, כיוון שמבחינתי התמונה ברורה.

גלעד קריב: אני רוצה לומר, התשובות שלכם לא מספקות אותנו.

רועי כהן: התשובות שלנו זה הנחיות שהן על בסיס ההתוויות הבריאותיות.

רועי כהן: אף אחד לא ממציא כללים.

רועי כהן: אנחנו יושבים כמו שאמנון אמר, פעם בשבוע, עם נציג בכיר של משרד הבריאות, שהוא אומר מה הן הסכנות וההתוויות הבריאותיות, ומה הסיבות שבגינן אנחנו מצמצמים את הכניסה לישראל.

רועי כהן: אנחנו פה רשות מבצעת שלמעשה המטרה העיקרית היא מניעת כניסת תחלואה למדינת ישראל, וזה מלווה על ידי נציג בכיר של משרד הבריאות.

רועי כהן: חשוב להבין שזו מטרת –

גלעד קריב: רועי, בשיחה שלי עם רמ"ד שר הבריאות, עמדתם שונה.

רועי כהן: אז אני לא מכיר.

גלעד קריב: בסדר, אז נדאג לגשר בין משרד הבריאות לבינכם.

רועי כהן: אם זאת העמדה אשמח לקבל אותה.

גלעד קריב: אני רוצה לומר משהו, אני קצר רוח בעיקר מכיוון שאנחנו חייבים להתחיל עוד דיון בענייני הקורונה.

גלעד קריב: תראו, גם אם זאת עמדת משרד הבריאות, זה בסדר.

גלעד קריב: היא לא מקובלת על הוועדה.

גלעד קריב: פה אני רוצה לומר, מבחינתי חוק הקורונה נותן את הפרמטרים גם בנושא הכניסה לישראל.

גלעד קריב: אם אתם רוצים להמשיך לעבוד לפי חוק הכניסה לישראל, אתם צריכים להראות שאתם קשובים לדיאלוג עם הכנסת.

גלעד קריב: אם לא, נעשה את שינוי החקיקה.

גלעד קריב: אתם צריכים לשכלל טוב את האינטרסים שלכם.

גלעד קריב: ככל שהוועדה הזאת תרגיש שדבריה לא נוחתים על אוזניים קשובות, אז אנחנו יודעים מה לעשות כדי שבפעם הבאה אתם תעברו דרך אישור הוועדה.

גלעד קריב: אתם ראיתם איך זה עבד ביציאה מישראל?

גלעד קריב: הודענו שלא מאשרים את התקנות אם לא משנים את החריגים, אז השתנו התקנות.

גלעד קריב: זה מה שיקרה.

גלעד קריב: אני אומר עוד פעם, התשובות שלכם, כדי שזה יהיה ברור, לא מקובלות עלינו.

גלעד קריב: הבקשות שלנו היו להרחבה מידתית של דברים שבעינינו הם מתבקשים.

גלעד קריב: אני עומד על זה שיש קשר בין תקנות המדינות האדומות לבין הנהלים האלה.

גלעד קריב: לא יהיה שינוי במדיניות לגבי כניסת זרים לישראל בפרמטרים המאוד מצומצמים שדיברנו עליהם, אני אמליץ לחברי הוועדה לא להמשיך לאשר מדינות אדומות.

גלעד קריב: זה מגיע ביום שלישי הקרוב.

גלעד קריב: אם אתם רוצים ככה, אז ככה יהיה.

גלעד קריב: כשיבטלו את רשימת המדינות האדומות וימשיכו להיות הגבלות לא מידתיות על זרים, אז נעבור לתקנות התו הירוק ונאמר שלא מאשרים תקנות תו ירוק.

גלעד קריב: אם אין כבוד בסיסי בין הוועדה לבין הרשות המבצעת ואי אפשר להגיע לסיכומים, אז בסדר, אתם פעילו את סמכותכם ואנחנו נפעיל את סמכותנו.

גלעד קריב: הכל בסדר, זאת בחירה שלכם.

גלעד קריב: אני חושב שהוועדה הייתה מאוד זהירה בבקשותיה, דרישותיה וציפיותיה.

גלעד קריב: אם אתם לא רוצים להגיב בהקשבה, בסדר.

גלעד קריב: זה ממש בידיכם.

גלעד קריב: אני אעביר את המסר לשרים הנוגעים בדבר.

גלעד קריב: לדעתי, השפה שאתם מדברים בה שונה לחלוטין מהשפה של פרוייקטור הקורונה, מנכ"ל משרד הבריאות, שר הבריאות, ראש שירותי בריאות הציבור שבעוד רגע תיכנס לפה.

גלעד קריב: אתם מדברים במקום אחד, הם כבר שבוע מדברים במקום אחר.

גלעד קריב: זה לא נשמע הגיוני.

גלעד קריב: כדי שלא יאמרו שלא אמרתי או התרעתי, אני גם אודיע את זה לממשלה.

גלעד קריב: ביום שלישי הקרוב ככל שתגענה תקנות יציאה למדינות אדומות, אם לא תהיה הסכמה לגבי טיוב הקריטריונים של כניסת זרים לישראל ממדינות אדומות ולא אדומות, אני אמליץ לוועדה לא לאשר את התקנות.

גלעד קריב: אני מזכיר שני פרמטרים.

גלעד קריב: אחד, אנשים שמרכז חייהם בישראל, ושנית, קרובים לישראלים באירועי חיים משמעותיים.

גלעד קריב: קרובים זה גם סבא וסבתא, נכד ונכדה.

גלעד קריב: הצעתי לכם פרמטר הלכתי, חשבתי שתלכו עליו.

גלעד קריב: לכו על רשימת האבלים במסורת היהודית, נתתי לכם פרמטר טוב איך מגדירים משפחה קרובה ששותפה גם בצער וגם בשמחה.

גלעד קריב: תשובה אחרונה ואנחנו ממשיכים.

גלעד קריב: אני מבקש את התייחסות פיקוד העורף לגבי שליחת אנשים למלוניות.

יהל פטישי: בוקר טוב.

יהל פטישי: יעל פטישי, אלוף משנה, מפקד מלוניות הקורונה.

יהל פטישי: פיקוד העורף, ובעיקר המרכז שאני אמון עליו, הוא גוף ביצועי ולא גוף שלוקח החלטות.

יהל פטישי: אנחנו עובדים בהתאם להנחיות משרד הבריאות ורשות האוכלוסין וההגירה.

יהל פטישי: אנחנו מקבלים בנקודת הזמן הזו את הזרים שנדרש לשלוח למלון.

יהל פטישי: אנחנו לא בהכרח יודעים מה הסיבה שבגינה הם הולכים למלון.

יהל פטישי: אנחנו לוקחים אותם, מעלים אותם לאוטובוסים, קולטים אותם והמשימה שלנו זה לחכות לקבל את תוצאת בדיקת הקורונה שלהם.

יהל פטישי: לאחר קבלת התוצאה השלילית אנחנו משחררים אותם.

יהל פטישי: זאת המשימה.

יהל פטישי: ההחלטה היחידה שאנחנו לוקחים זה לשחרר אותם, שזה בכפוף לתוצאה שלילית.

יהל פטישי: אם התוצאה חיובית, באופן עקרוני אנחנו מפנים אותם למלונית חולים אחרת.

יהל פטישי: אני רוצה להתייחס לנושא העולים כי זה נושא חשוב שהוצג פה בצורה לא נכונה.

יהל פטישי: כל נושא העולים מתואם בצורה מאוד הדוקה בינינו לבין הסוכנות ומשרד העלייה והקליטה ברמה יום-יומית.

יהל פטישי: כל העולים שמתוכננים להגיע למלוניות יודעים את זה מראש.

יהל פטישי: עולים שלא מתוכננים להגיע למלוניות גם יודעים את זה מראש.

יהל פטישי: היה אירוע בודד, מצומצם מאוד, ביום חמישי, בדיוק בתפר בשינוי התקנות, שבו 19 עולים שלא תוכננו להגיע למלונית כן נלקחו.

יהל פטישי: הם מגיעים אליי מרשות ההגירה, אני לא בהכרח יודע מי האנשים.

יהל פטישי: הם נלקחו למלונית בידוד ולאחר יממה שוחררו.

יהל פטישי: זה כל הסיפור שהיה עם העולים.

יהל פטישי: הם לא מגיעים למלוניות אם זה לא בתכנון מראש.

יהל פטישי: לכן השיח על העולים, בהקשר הזה לפחות, הוא לא רלוונטי.

יהל פטישי: מגיעים זרים שרשות ההגירה מעבירה אלינו, ואנחנו משחררים אותם אחרי קבלת תוצאה.

יהל פטישי: אני רוצה להגיד עוד דבר.

יהל פטישי: היום המעבדות מאוד עמוסות, וזמן התוצאה שלקח בעבר 8-10 שעות מגיע היום ל-48-50 שעות, לצערי הרב.

יהל פטישי: המשמעות היא שהזרים שנמצאים במלון לפעמים צריכים לחכות 2.5 יממות כדי לקבל תשובה.

יהל פטישי: זאת כרגע המדיניות, ואני עובד לפיה.

יהל פטישי: אנחנו נפעל לפי כל מדיניות אחרת ככל שתצא.

אורי מקלב: אולי צריך לחשוב האם הזרים שמגיעים לארץ צריכים להישלח למלוניות.

אורי מקלב: אם צריך לחכות 48 שעות לתשובה, אולי צריך הסתכלות אחרת ולשלוח אותם לבידוד.

גלעד קריב: את נושא המלוניות לזרים שמגיעים לארץ, ובעיניי עולים שמגיעים לארץ הם לא זרים.

אורי מקלב: זו טעות, ואני מקווה שזה לא יחזור.

יום טוב חי כלפון: אבל יש להם חיסונים מהארץ.

יום טוב חי כלפון: לוקח יומיים שלושה עד ש –

אורי מקלב: זרים זה גם סטודנטים?

יום טוב חי כלפון: כן.

אורי מקלב: אז אולי צריך להבדיל בין סטודנטים עם אשרת כניסה, לא זרים –

גלעד קריב: מי שמרכז חייו בישראל –

אורי מקלב: אם הוא סטודנט חצי שנה, הוא התחיל בשנת הלימודים בחו"ל –

גלעד קריב: עזבו, זה אבסורד.

גלעד קריב: אני לא פותח את הדיון מכיוון שאני רוצה לבדוק את העניין עם משרד הבריאות.

גלעד קריב: אני חושב שההגדרה היא פשוטה, מי שמרכז חייו בישראל, בין אם זה לחצי שנה ובין אם זה שנתיים, בטח אם יש לו תו ירוק ישראלי, מה ההיגיון לשלוח אותו למלוניות, כאשר ביטלו את חובת המלוניות לישראלים?

גלעד קריב: הרי צריכה להיות איזושהי הצדקה אפידמיולוגית לשליחה למלונית.

גלעד קריב: אם האזרח שחזר משם לא הולך למלונית, ביטלנו את ההכרזה.

אורי מקלב: האבחנה של מרכז חייו היא רחבה מידי.

אורי מקלב: סטודנט עם אשרה בתוקף שאולי התחיל את שנת הלימודים לפני שלושה חודשים ונסע –

גלעד קריב: אז מרכז חייו בישראל.

אורי מקלב: בארץ, מרכז חייו זה 180 ימים בשנה.

גלעד קריב: אנחנו נבדוק את זה.

גלעד קריב: לצערי, יש לי תחושה שגם מחר וביום שלישי נדבר על הקורונה.

גלעד קריב: הכל בסדר.

גלעד קריב: כרגע המשימה הגדולה מהדיון הזה זה לבוא בדין ודברים עם משרד הפנים והבריאות.

גלעד קריב: התחושה היא שמשרד הפנים ורשות האוכלוסין וההגירה חיים במוד של לפני שבועיים, על פי דברי ראשי מערכת הבריאות.

גלעד קריב: זו תחושתי.

גלעד קריב: את הדברים שהיה לי לומר לגבי תקנות המדינות האדומות שיגיעו השבוע אמרתי.

גלעד קריב: או שתהיה התקדמות בדיאלוג שלנו עם המשרדים הממשלתיים, או שנפעל כראות עיני חברי הוועדה.

גלעד קריב: תודה מכובדי, נמשיך לעמוד בקשר.

גלעד קריב: הישיבה נעולה.