ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 76, 2021-12-21 13:00

יוראי להב-הרצנו: שלום לכולם, היום 21 בדצמבר 2021, י"ז בטבת התשפ"ב, השעה 13:00, ברשות יושב-ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה, חבר הכנסת ווליד טאהא, אני מתכבד לפתוח את הדיון של הוועדה בנושא פינוי התחנה המרכזית בדרום תל אביב.

יוראי להב-הרצנו: אני רוצה לברך את חברי הכנסת שהגיעו, חבר הכנסת מוסי רז וחבר הכנסת סמי אבו שחאדה, וכמובן את המוזמנים והמוזמנות, ברוכים הבאים.

יוראי להב-הרצנו: התחנה המרכזית בתל אביב-יפו היא מסוף התחבורה הראשי של מרכז הארץ, מדובר יחד עם זאת במפגע סביבתי שמסכן את בריאות התושבים בדרום תל אביב.

יוראי להב-הרצנו: באוקטובר האחרון, לאחר שנים של ניסיון למצוא פתרון מתאים, משרד התחבורה, עיריית תל אביב-יפו, רשות מקרקעי ישראל, המועצה הלאומית לכלכלה ומשרדי ממשלה נוספים הגיעו להסכמות על פינוי התחנה המרכזית בדרום העיר עד שנת 2023.

יוראי להב-הרצנו: על פי המתווה שהוסכם, האוטובוסים ייצאו ממסופים זמניים חלופיים שיוקמו עד להקמת מסוף תחבורתי חדש ב-2023.

יוראי להב-הרצנו: ימים לפני ההארכה האוטומטית של רישיון החוזה של הפעלת התחנה, עיריית תל אביב-יפו נסוגה מההסדר שהגיעו אליו.

יוראי להב-הרצנו: לפני שאעבור לרשימת הדוברים בדיון הזה, חשוב לי לומר שאנחנו נמצאים בנקודת זמן מכרעת כי על מנת שהתחנה תופנה עד סוף שנת 2023, על משרד התחבורה להודיע על סיום ההתקשרות עם חברת נצבא עד לסוף החודש הנוכחי, כלומר, יש לנו פחות מעשרה ימים.

יוראי להב-הרצנו: המשמעות של אי קבלת ההחלטה היא פשוט המשך ההפעלה של התחנה לעוד שנים ארוכות, ולהמשך המפגע הסביבתי הזה.

יוראי להב-הרצנו: לפי הנתונים של המשרד להגנת הסביבה – ויושבת פה, סמנכ"ל המשרד – באזור התחנה קיימות חריגות משמעותיות מהמותר בחוק של מזהמים תחבורתיים מסוכנים.

יוראי להב-הרצנו: חריגות שמובילות באופן ישיר לתחלואה עודפת מסרטן, מחלות לב, נשימה ותמותה מוקדמת.

יוראי להב-הרצנו: האינטרס הציבורי מחייב את פינוי התחנה המרכזית החדשה בתל אביב בהקדם האפשרי.

יוראי להב-הרצנו: תושבי דרום תל אביב הם לא רק תושבי תל אביב-יפו, הם אולי בראש ובראשונה, אזרחי ישראל, ומגיע להם לנשום אוויר נקי ולחיות בסביבה נקייה, בדומה לכל אזרחי ישראל.

יוראי להב-הרצנו: ועל כן אני מקווה שבדיון הזה אנחנו נשמע מה הם עמדות הגופים השונים ובעיקר: כיצד אנחנו מגיעים לפתרון הרצוי שהוא פינוי התחנה המרכזית כמה שיותר מהר, וזאת תוך מתן מענה לצרכים התחבורתיים של אזרחי ישראל.

יוראי להב-הרצנו: על כן, אני רוצה לפתוח בבקשה עם נציג משרד התחבורה, ראש אגף בכיר לתכנון ומדידה, ניר משה, שמצטרף אלינו בזום.

ניר משה: אני מבקש ברשותך, אם אפשר שנשמע את עמדת כל הסובבים ונתייחס לטענות שיועלו כשנגיע?

יוראי להב-הרצנו: כן.

יוראי להב-הרצנו: אני מקווה שאתם בדרך, סעו בזהירות, נעבור למשרד להגנת הסביבה.

יוראי להב-הרצנו: אבל כן חשוב לי לשמוע את הגורמים בממשלה לפני שאנחנו עוברים לגורמים העירוניים.

יוראי להב-הרצנו: סע בזהירות אבל תגיע בבקשה בהקדם.

יוראי להב-הרצנו: נעבור אליך שולי נזר, מהמשרד להגנת הסביבה.

שולי נזר: קודם כול תודה רבה לך יושב-ראש הוועדה שקבעת את הדיון באחד הנושאים, בעיני, הכי חשובים שחובתנו כממשלה לטפל בהם והוא פינוי המפגע.

שולי נזר: ואני אומר פה אמירה מאוד ברורה, והבאתי לכם את הנתונים ותוכלו לצרף אותם ולפרסם אותם לכולם: מפגע זיהום האוויר החמור ביותר במדינת ישראל.

שולי נזר: התחנה המרכזית בתל אביב מנוטרת, הוצאנו הוראות לחברת נצבא לפני מספר שנים, לנטר את הזיהום שנוצר שם ממאות אוטובוסי הדיזל שעוברים בתחנה.

שולי נזר: רק כדי לסבר את האוזן ולהוסיף מידע על חשיבות העניין: זיהום אוויר מדיזל מוגדר כמזהם מסרטן ודאי לבני אדם.

שולי נזר: אותם חלקיקים נשימים שיוצאים ממנוע דיזל הוגדרו על ידי כל הארגונים שעוסקים בבריאות הציבור, כמזהם אוויר מסרטן ודאי לבני אדם.

שולי נזר: המשמעות היא שהזיהום החמור שיש סביב התחנה המרכזית – ואני מציעה לכל מי שלא היה שם להגיע לשם, כי הזיהום יוצא מהאגזוזים למרפסות של האנשים.

יוראי להב-הרצנו: את מציעה שהאנשים לא יגיעו לשם.

שולי נזר: אני מציעה שמי שלא ראה את המפגע הזה במו עיניו, ילך לראות, כי הוא יבין מהר מאוד למה הפינוי של התחנה לא יכול להידחות ולו ביום אחד.

שולי נזר: המנועים והאגזוזים של הדיזל מגיעים ישר למרפסות של האנשים.

שולי נזר: ואלה האנשים, האוכלוסיות הכי חלשות ואפילו רגישות בחברה שלנו.

יוראי להב-הרצנו: שולי, היום - - -

סמי אבו שחאדה: אפשר שאלת הבנה, כי אני לא בעד או נגד – גם התחנה המרכזית בירושלים נמצאת במקום שיש בו הרבה אנשים, מה המצב שם?

שולי נזר: שונה לחלוטין, המבנה של התחנה הוא אחר.

שולי נזר: לכן אני ממליצה להגיע לשם.

שולי נזר: המבנה של התחנה - - -

סמי אבו שחאדה: מאז שהפכתי להיות חבר הכנסת, קודם נעתי רק באוטובוסים, אין לי רישיון, אני מכיר גם פה וגם פה.

סמי אבו שחאדה: אני שואל: פה נכנסים המון אוטובוסים מזהמים, אני יודע, ופה נכנסים המון אוטובוסים מזהמים – למה בתל אביב הרבה יותר מזהם?

שולי נזר: אוקיי, בשביל להבין: אוטובוס דיזל הוא אוטובוס שצריך להיעלם מצי האוטובוסים, זה באופן כללי שתדע, לפני שאענה לך עניינית לשאלה על ירושלים ותל אביב.

שולי נזר: אוטובוסי דיזל הם גורם מזהם גדול מאוד והממשלה הובילה חלטה להפסקת הרכש של אוטובוסי דיזל חדשים.

שולי נזר: משנת 2026, כל האוטובוסים העירוניים שיירכשו יהיו אוטובוסים חשמליים.

שולי נזר: אוטובוסי דיזל הם מזהמים, לא חשוב אם זה בירושלים או בתל אביב.

שולי נזר: המבנה של התחנה וכמות האוטובוסים, המבנה, זה שהיא פתוחה וצמודה ממש לאוכלוסייה שממש יושבת על מסלול האוטובוסים, כמות האוטובוסים – העירוניים, הבין-עירוניים שעוברים שם הופכת את הזיהום והחשיפה של האוכלוסייה בתל אביב לחמורה במיוחד.

שולי נזר: בירושלים יש גם זיהום, יש הוראות שהוצאנו, פעולות שביקשנו שם.

שולי נזר: אגב, הבעיה של הזיהום, כניסה של הזיהום, זה מבנה סגור, מתוך האזור שהאוטובוסים חונים לתוך איפה שהאנשים נמצאים, אבל בזה טיפלנו, וזה מנוטר ואני שמה את זה רגע בצד.

שולי נזר: אם תרצה, אתן לך יותר פירוט בהמשך.

שולי נזר: התחנה המרכזית של תל אביב: כמויות האוטובוסים שנמצאים שם, המבנה, סמיכות האוכלוסייה – הופכות אותה למפגע.

שולי נזר: טיפה נתונים כדי שתבינו את חומרת המפגע, כמו שאמרתי, מדובר באזור או התחנה שמודדת או רושמת את הריכוזים של שני מזהמים מאוד בעייתיים: NO2 ו-PM2.5.

שולי נזר: אלה מזהמים שמשויכים לתופעות בריאותיות קשות מאוד, מתחלואה בסרטן – החלקיקים מהדיזל מוגדרים על ידי כל ארגוני הבריאות כמזהם מסרטן ודאי לבני אדם.

שולי נזר: אנחנו מדברים על מאות חריגות שנמדדו במשך השנים.

שולי נזר: אני רוצה להוסיף עוד מידע, כי זה גם יגיע לוועדה: לפני מספר חודשים, ארגון הבריאות העולמי הוציא המלצות להחמרת התקנים במדינות.

שולי נזר: וכשאני אומרת לכם על חריגות, אני עוד משווה לתקנים הישנים.

שולי נזר: ארגון הבריאות העולמי הוציא המלצות שבשני המזהמים האלה שדיברתי עליהם, החמיר והוריד את הערכים.

שולי נזר: מה זה אומר?

שולי נזר: שהעדויות הבריאותיות, המדעיות הקיימות היום מראות שהתקנים צריכים עוד לרדת וזה אומר שאם אנחנו משווים את זה להמלצות של ארגון הבריאות העולמי, אנחנו מדברים על מאות חריגות מהתקנים בשנה.

שולי נזר: זה אומר שמי שגר סביב התחנה המרכזית חשוף 24 שעות ביממה לזיהום אוויר שמסכן אותו.

שולי נזר: כשאני מדברת על אוכלוסיות רגישות ויש שם נשים, נשים בהריון, ילדים, חולי לב ריאה וקשישים – הסיכון מבחינת זיהום אוויר הוא אפילו גבוה יותר.

יוראי להב-הרצנו: שולי, הדברים ברורים, היום השרה להגנת הסביבה, תמר זנדברג, הוציאה גילוי דעת שבו היא אומרת שהיא מבינה שיש הסתייגות של עיריית תל אביב כי יש אתר טבע קטן שהחלופה התחבורתית הולכת לפגוע בו, ועמדת המשרד היא להעדיף את פינוי התחנה גם במחיר של פגיעה באתר הטבע הזה.

יוראי להב-הרצנו: מה את יודעת לומר על אתר הטבע הזה ועל הערכיות שלו ומידת הפגיעה במידה והחלופה שיגיעו אליה תמומש?

שולי נזר: מניסיוננו - - -

סמי אבו שחאדה: אם אפשר כמה מילים, היום, כמה אנשים עוברים בשבוע, כמה אזרחים משתמשים ומגיעים לתחנה המרכזית?

שולי נזר: על זה יענה לך משרד התחבורה.

שולי נזר: להבנתי, ומהסיורים שעשית שם, גם עם מטה המאבק, גם עם נציגים ממקומות אחרים – התחנה המרכזית הזו לא באמת משמשת למה שהיא נועדה אליו.

שולי נזר: היא לא באמת תחנה מרכזית.

שולי נזר: היום אנשים מנסים לא להגיע אליה.

שולי נזר: אבל משרד התחבורה יענה לך וייתן לך תשובות.

שולי נזר: זאת שאלה מצוינת וחשוב להבין - - -

יוראי להב-הרצנו: ולשאלתי?

שולי נזר: לשאלתך: מניסיוננו, אפשר לפתח שטחים גם תוך כדי שמשלבים דאגה לערכי טבע.

שולי נזר: יחד עם זאת, ואני מניחה שכשייכנסו לתוך התכנון המפורט של אותו תא שטח, יוכלו אולי למצוא פתרונות.

שולי נזר: לא לשלול את זה על הסף.

שולי נזר: אבל, כשאנחנו מסתכלים על סקרי הטבע שנעשו, אותו בור כורכר, להבנתי מעשה ידי אדם, הוגדר באותו סקר טבע עירוני כאתר עם ערכיות נמוכה מאוד.

שולי נזר: אני לא סתם מדברת כך מדם לבי על המפגע הבריאותי, זה ממש חיי אדם שיש, וכשאנחנו שמים חיי אדם וערך טבע או אתר עם ערך טבע נמוך – חד משמעית אין פה שאלה, יש פה חיי אדם על הכף.

שולי נזר: אני אומרת עוד פעם כדי שלא יובן לרגע, המשרד רואה חשיבות בהגנה על ערכי טבע.

שולי נזר: אנחנו מאמינים שאפשר יהיה לשלב, אבל אם בסוף צריך להחליט, אז התשובה היא ברורה והשרה אמרה את זה בצורה נכונה.

סמי אבו שחאדה: איפה המקום המדובר?

שולי נזר: חניון פנורמה.

סמי אבו שחאדה: חניון פנורמה, בית פנורמה, היום יפו.

יוראי להב-הרצנו: כן.

יוראי להב-הרצנו: עד שמשרד התחבורה יגיע לכאן, אני רוצה להעלות את המועצה הלאומית לכלכלה, את יובל אדמון שמצטרף אלינו בזום.

יובל אדמון: תודה על ההזמנה למפגש.

יובל אדמון: אנחנו שותפים מלאים לרצון שכפי שהבעת וכפי שמשרד להגנת הסביבה הציגו, שהפרויקט הזה יצא לדרך, שהתחנה תועתק עד סוף שנת 2023.

יובל אדמון: זה התגלגל אלינו, אנחנו כמו רבים אחרים, חשבנו, ידענו, עד לפני שנתיים בערך שהדבר הזה אמור לקרות כשיפותח המרכז העירוני הראשי בן צבי.

יובל אדמון: כשיפותח מתחם חדש של תחבורה עם חיבור למטרו באזור של צומת חולון, שאלה תוכניות ארוכות הטווח, ושרק אז התחנה תועתק.

יובל אדמון: לפני כשנה וחצי קיבלנו מכתב שגרתי ממטה המאבק, אמרו לנו, תראו יש שרוצים לעשות את זה.

יובל אדמון: אורית הלוי שיושבת פה איתי, התלבשה על זה, אני מודה שהייתי סקפטי וככל שחפרנו פנימה הבנו שיש היתכנות להעתקה למסופים זמניים.

יובל אדמון: צריך להבהיר שזה מסופים, זה לא להקים תחנות חדשות, אלה מסופים כמו מסוף ארלוזורוב, משטח פתוח, סככות, לא מבנה גדול ומורכב.

יובל אדמון: עבדנו קשה מאוד על החיבור שבין מנהל התכנון, בהובלה של דניאלה פוסק בזמנו, והוועדה המחוזית תל אביב, יחד עם ניר משה והחברה של משרד התחבורה ועיריית תל אביב, היה שיתוף פעולה לאתר מסופים.

יובל אדמון: המסופים המדוברים, אציג קצת, אנשי תחבורה יצטרכו, אחד נקרא הלוחמים, השני פנורמה.

יובל אדמון: זה לא ביפו פנורמה.

יובל אדמון: זה בעצם באזור מרכז עירוני ראשי – מע"ר – בן צבי, בקרבת צומת חולון, מאחורי בית פנורמה.

סמי אבו שחאדה: מה לא יפו?

סמי אבו שחאדה: זה יפו לכל דבר ועניין.

יובל אדמון: אוקיי, יכול להיות שזה קצה מאוד מזרחי, אבל זה בואך צומת חולון.

יובל אדמון: משרד התחבורה ידעו להציג - - -

סמי אבו שחאדה: מה שנוח לך, אין בעיה.

יובל אדמון: המסופים האלה שעליהם עשו את התכנון, חיפשנו אתרים שונים וכולי, ובסוף מי שהציעו את פנורמה כמסוף לנוסעים עצמם, זו עיריית תל אביב.

יובל אדמון: הם באו עם הפתרון הזה, הם הציעו אותו, והגיעו לסיכומים עם כולם.

יובל אדמון: אחרי זה היה שלב שזה התגלגל מול רשות מקרקעי ישראל, כי יש שם תכנון עתידי.

יובל אדמון: אותו מתחם אמור להיות חלק ממע"ר בן צבי, ויש שם תוכניות לפיתוח ושווה שיציגו הגורמים הרלוונטיים על זה.

יובל אדמון: אני לא חושב שזה אמור להישאר כאתר פתוח, אתר טבע, מבחינתנו הדבר הזה היה צריך לצאת לדרך, הופתענו מהנסיגה מההסכם.

יובל אדמון: אני רוצה לתת זווית כלכלית קצרה למה זה פוגש את המועצה הלאומית לכלכלה, מעבר להיבטים של זיהום אוויר וכן הלאה: התחנה המרכזית כיום משפיעה במידה ניכרת על אזור מאוד גדול בתל אביב, על כל התושבים שחיים מסביב.

יובל אדמון: צריך לחשוב על זה בתמונת עתיד שאין שם תחנה מרכזית, אלא יש פיתוח אורבני מסוג אחר.

יובל אדמון: זה בעצם מיקום שיש לו פוטנציאל להיות מקום מושך מאוד, במיוחד מבחינת פעילות כלכלית, נדל"נית וכן הלאה.

יובל אדמון: זה בערך 300 מטר מתחנת רכבת ההגנה שזה בערך המרחק בין עזריאלי לתחנת השלום.

יובל אדמון: מתוכננים שם שני קווים של רכבת קלה, שממש עוברים בסמיכות; גם הקו הסגול, גם הקו הירוק.

יובל אדמון: בקיצור, זה אירוע שאפשר להגיד שהוא כמעט אירוע מקרו, זה לא אירוע קטן ונקודתי של איזה מסוף.

יובל אדמון: זה אירוע שיש לו פוטנציאל להשפיע מאוד על הפיתוח של העיר תל אביב ושל המטרופולין.

יובל אדמון: לכן אנחנו נשמח מאוד לכל מה שאפשר לעשות כדי להוציא את הדבר הזה לפועל ועל לוחות הזמנים שסוכמו.

יוראי להב-הרצנו: זאת הכוונה שלנו יובל, תודה רבה.

יוראי להב-הרצנו: חברי הכנסת, חברת הכנסת נעמה לזימי שהצטרפה, חבר הכנסת רז ואבו שחאדה, אתם רוצים לדבר עכשיו או אחרי שנשמע את נציגי הגופים?

סמי אבו שחאדה: אם נשמע קצת יותר מידע - - -

יוראי להב-הרצנו: על הכיפק, הצטרף אלינו - - -

מוסי רז: הם יותר חשובים מאיתנו.

שולי נזר: יושב-ראש הוועדה, אני יכולה להוסיף משהו למה שיובל אמר?

שולי נזר: משהו קטן?

שולי נזר: מעבר למה שאמרתי על זיהום האוויר, חשוב להבין שההשפעה של התחנה, של מתחם פנורמה, היא לא רק על התחנה המרכזית, מתחם פנורמה הולך להיות מתחם שיהיו בו 150 עמדות של טעינה חשמלית של אוטובוסים.

שולי נזר: זה יאפשר חשמול של 30% מהאוטובוסים בתל אביב.

שולי נזר: ההשפעה על זיהום האוויר על כלל המטרופולין היא מהותית.

יוראי להב-הרצנו: אין ספק שחשמול צי האוטובוסים של ישראל הוא חשוב ועל כך יוכל אולי להרחיב נציג משרד התחבורה.

יוראי להב-הרצנו: מקובל עליך לדבר עכשיו?

יוראי להב-הרצנו: ניר משה, בבקשה.

ניר משה: מעולה, קודם כול תודה ואני מתנצל על האיחור, נמצאים איתי עמית וינר שניהל את התכנון מבחינת נתיבי איילון, ואינסה, מנהלת פרויקט שתלווה את פרויקט פינוי התחנה המרכזית.

ניר משה: הסיפור של התחנה המרכזית הוא סיפור מורכב מאוד, היום התחנה המרכזית היא מרכז תחבורתי משמעותי מאוד במטרופולין ובארץ בכלל.

ניר משה: הוא בין הגדולים שיש אם לא הכי גדול.

ניר משה: מדובר על מסוף תחבורתי בגודל של כ-45 דונם שממוקם בתוך המבנה של התחנה החדשה, שכולה אגב היא כ-270 דונם בנויים.

ניר משה: בניגוד למה שנאמר, התחנה היא חד משמעית מרכז תחבורתי.

ניר משה: היא משמשת למספר פונקציות מרכזיות, כמובן, עוברים במקום עשרות אלפי נוסעים ביום שעושים החלפות בין קווים עירוניים לבין-עירוניים, שמגיעים מהפריפריה למרכז.

ניר משה: יש במקום הזה כ-88 עמדות העלאה והורדה שמשרתות את הנוסעים האלה, שמאפשרות עצירה של אוטובוסים ושירות.

מוסי רז: כולל ברחוב או רק ברמפות, בקומות בתחנה עצמה?

ניר משה: סביב התחנה יש גם שרות.

ניר משה: מה שאני מתייחס אליו עכשיו - - -

מוסי רז: רק על התחנה.

ניר משה: כן.

מוסי רז: אוקיי.

ניר משה: כ-88 עמדות העלאה והורדה ועוד כ-180 חניות לילה וחניות מנהלתיות שמתבצעות שם במהלך היום.

ניר משה: בתחנה יש גם עורף לוגיסטי; אוטובוסים מקבלים שם טיפולים בין נסיעות; נהגים מתרעננים שם אחרי נסיעה מאילת, אחרי נסיעה ארוכה, אגב, גם ישנים שם לפני נסיעה.

ניר משה: יש שם מוסך טיפולים קלים שנותן שירותים לאוטובוסים ביו-עירוניים.

ניר משה: התחנה המרכזית תומכת בפעילות משמעותית מאוד של שירותי התחבורה הציבורית במטרופולין ובארץ בכלל.

ניר משה: אנחנו כמשרד מחויבים בסוף בנושא הזה לשירות לאזרח.

ניר משה: לתת שירות לנוסעים הקיימים וכמובן למשתמשים הפוטנציאלים.

ניר משה: כשיצאנו לדרך סביב הסיפור של התחנה המרכזית, אגיד שברמה העקרונית, התחנה מבחינה תחבורתית ממוקמת במקום לא רע בכלל, בסמיכות לתחנת הרכבת, ליד הקו הסגול וליד הקו הירוק שנמצאים בהקמה.

ניר משה: היא נגישה מאוד, היא מרכזית מאוד, היא בנויה על שטח גדול.

ניר משה: אגב, היא חוקית, בשונה מרוב המתקנים התחבורתיים במדינת ישראל ובסך הכול, היא מוסדרת.

ניר משה: כמובן שהיינו רוצים שהתחנות שלנו ייראו קצת יותר טוב, קצת יותר מכבדות וקצת יותר בטוחות.

ניר משה: כמובן שהיינו רוצים לשפר שם את המרחב.

ניר משה: הסיפור שבגינו המשרד החליט להיות מושקע בנושא הזה, הוא הסיפור העירוני, והסיפור של התושבים.

ניר משה: אין ספק שעצם הפעילות של התחנה המרכזית במרחב הזה מקשה מאוד על פינוי מלא של התחנה וההריסה שלה.

ניר משה: אין ספק שכמובן, לפעילות של התחבורה הציבורית יש השפעות נלוות של רעש וזיהום אוויר.

ניר משה: ניסינו להוביל את הפרויקט הזה, לבקשת עיריית תל אביב ובתיאום עם המון גורמים, וביניהם מנהל התכנון, מינהל הדיור, רשות מקרקעי ישראל, משרד ראש הממשלה, משרד האוצר, הובלנו תהליך שמטרתו הייתה לאתר שטח חלופי לטווח הביניים.

ניר משה: מה זה טווח הביניים?

ניר משה: אין חולק על זה שהתחנה המרכזית בטווח הארוך תתפנה ממיקומה הנוכחי.

ניר משה: היא תתפנה בגלל שיקולים תחבורתיים.

ניר משה: בטווח הארוך, היינו רוצים לראות את התחנה המרכזית כמתחם משולב שנמצא בצומת חולון שמתחתו יש תחנת מטרו, לידו יש קו ירוק, ולידו יש גם תחנת מסילה כבדה.

ניר משה: העניין הוא שהפינוי הזה, לאור העובדה שאנחנו רוצים לבנות מתחתיו תחנת מטרו, צפוי לארוך בין עשר ל-15 שנים.

ניר משה: אנחנו מבינים שזה משך, לא אגיד לא סביר, אבל הוא זמן שמצד אחד מספיק ארוך כדי להקים עבורו מתקן חלופי, ומצד שני כמובן ארוך מדי כדי שהתושבים יחכו עד שהמתקן הזה יגיע.

ניר משה: ניהלנו תהליך לא פשוט שמטרתו הייתה לאתר שטח של כ-40, 50 דונם פנויים באזור תל אביב ל-15 שנה וזמינים מבחינה תכנונית שאפשר להקים עליהם מבנים מבחינת תב"ע – תכנון בניין עיר.

ניר משה: זה אתגר מאוד לא פשוט.

ניר משה: כמובן שהעדפנו קרקע מדינה, כי לקחת קרקע ולתקוע אותה עכשיו 15 שנה, זה לא אירוע שיזם פרטי יסכים לו בקלות.

ניר משה: ואחרי תהליך די ארוך, תפיסת הפתרון שלנו התבססה על שני חלקים: חניון הלוחמים שנמצא באזור משרד הרישוי יהיה עורף לוגיסטי, יש שם שטח פנוי היום, בשטח הזה נקים חניון לילה מחושמל שיאפשר לנו להעביר הרבה מאוד אוטובוסים להנעה חשמלית.

ניר משה: שם גם תתבצע המנוחה הארוכה של הנהגים ושם יתבצעו טיפולי המוסך והתדלוק.

ניר משה: באופן הזה, אנחנו מקטינים את הדרישה שלנו: 88 עמדות העלאה והורדה, ועוד כ-180 חניות.

ניר משה: במקביל לתהליך הזה איתרנו שטח שישמש כמסוף תחבורה שבו בעצם הנוסעים שמגיעים מהפריפריה ומכלל המטרופולין לתל אביב, יפגשו את השירות העירוני.

ניר משה: בסוף, המסוף הזה מבחינתנו היה צריך להיות בראש ובראשונה במיקום תחבורתי מעולה.

ניר משה: וזאת כי אנחנו לא יכולים, בטח לא במצב התחבורתי הקיים, לאפשר איזושהי פגיעה ברמת השירות.

ניר משה: השטח, כפי שנאמר, הוצע על ידי עיריית תל אביב.

ניר משה: הוא נמצא בין הרחובות בן צבי לתל גיבורים.

ניר משה: זה שטח שבעתיד מתוכנן עליו, על כל השטח, מרכז תעסוקה ומגורים גדול מאוד.

ניר משה: תב"ע שעיריית תל אביב מקדמת בוועדה המחוזית.

ניר משה: תכננו על תא השטח הזה מסוף תחבורתי שיש בו כ-33 עמדות העלאה והורדה, אולם נוסעים מכובד מאוד, כמובן שהכול עם כמה שפחות הפרעה לשטח, זה מסוף פתוח.

ניר משה: וכ-80 חניות שיאפשרו תפעול תקין של התחבורה הציבורית.

ניר משה: בגדול לגבי אוטובוסים, יש יחס בין עמדות העלאה והורדה לחניות.

ניר משה: כשאוטובוס מגיע הוא צריך לחכות לנסיעה הבאה שלו.

ניר משה: הוא לא יכול לעשות את כל ההמתנה בעמדת ההעלאה וההורדה, כי אז הוא מפריע לנוסעים שצריכים לעלות לאוטובוס.

ניר משה: לאורך כל הדרך ניסינו להתפשר בנוגע לדרישות שלנו.

ניר משה: הלכנו על המינימום האפשרי.

יוראי להב-הרצנו: ניר, כשאתה אומר "תכננו" – זה משרד התחבורה לבדו בתהליך?

ניר משה: כמובן ברגע שהחלופה הוצעה, תקצבנו את חברת נתיבי איילון בסכום של כשני מיליון שקלים.

ניר משה: לכן הבאתי גם את עמית.

ניר משה: ביצענו תהליך משותף עם עיריית תל אביב של פינג-פונג, בחנו את השטח במספר דיסציפלינות, כמו שאנחנו עושים בכל פרויקט: מבחינה סטטוטורית, מבחינה קניינית, מבחינה תנועתית.

ניר משה: התוכניות הוצגו הרבה מאוד פעמים לנציגי העירייה ולנציגי מנהל התכנון.

ניר משה: רצינו כמובן לראות שהפרויקט הזה יכול לחיות.

ניר משה: במקביל להליך התכנון שבוצע – והיינו מאוד מרוצים מהתוצר שיצא לנו, ככול והפרויקט היה מתקדם, אז כולם היו רואים איך נראה מסוף מודרני ומחושמל שהוא מרגיש גם יותר בטוח לנוסעים ולנוסעות בתחבורה הציבורית.

סמי אבו שחאדה: ניר, אני רוצה להבין בבקשה, אתה מדבר על פתרון שהוא בשני חלקים – במקום המתחם הגדול שנקרא התחנה המרכזית החדשה, אתה מדבר על פתרון חלקי בבית פנורמה ביפו, ועוד חניון קצת בדרום מזרח, או שזה מקום אחד שאני לא מבין, אני רוצה להבין.

ניר משה: אתה צודק, הפתרון הוא יותר משני חלקים.

ניר משה: אמרתי שהיום הפעילות בתחנה המרכזית מתבססת על כ-88 עמדות העלאה והורדה, כ-5,000 אוטובוסים שנכנסים ויוצאים.

ניר משה: בפנורמה אנחנו מתכננים רק 33 עמדות העלאה והורדה.

ניר משה: זה אומר שחלק מהפעילות, החלק השלישי, מדבר על זה שחלק מהפעילות שהיום מגיעה לתחנה המרכזית תצא החוצה למתקנים נוספים שאנחנו מתכננים, כמו בחרש, ברידינג, כמו בסבידור.

ניר משה: אנחנו נסיט את הקיבולת עד כמה שניתן במסגרת שינוי תפעולי למתקנים קיימים.

ניר משה: החלק השני של הפתרון, כמו שאמרת, הוא הקמה של חניון באזור משרד הרישוי בדרום מזרח תל אביב, ממש בגבול חולון, איפה שיש היום משרד רישוי, בשטחי העיר תל אביב.

ניר משה: והקמה של מסוף נוסעים במתחם פנורמה, בין דרך בן צבי לתל גיבורים – ממש צמוד לבניין פנורמה הקיים.

ניר משה: אפשר להראות את זה על המפה.

סמי אבו שחאדה: אבל מה המענה התחבורתי?

סמי אבו שחאדה: הרי כל העניין והתפישה של התחנה המרכזית, זה שאני בא מחוץ לעיר ואני יוצא שם ויש לי את כל האפשרויות לכל המקומות.

סמי אבו שחאדה: מה הפתרון התחבורתי?

סמי אבו שחאדה: יהיה פחות זיהום, הוא יתחלק בכמה מקומות, את זה אני מבין.

סמי אבו שחאדה: ואז ייכנסו גם לנושא החשמלי.

סמי אבו שחאדה: העניין התחבורתי איפה הוא נמצא?

ניר משה: המענה התחבורתי, בסוף בן צבי ותל גיבורים, שני צירים שהיום מתוכננים כצירי העדפה.

ניר משה: בדרך בן צבי מתוכנן ומבוצע בימים האלה הקו הירוק, תחנת גיתית נמצאת ממש בסמוך למסוף פנורמה.

ניר משה: מתוכנן כ-150 מטר הליכה מהמסוף כפי שהוא תוכנן לפני הדרישה של עיריית תל אביב להשאיר שם אתר טבע עירוני.

ניר משה: בצירים האלה עוברים כבר היום כ-3,000 אוטובוסים ביום, כלומר, חיפשנו מרחב שלא נפר אותו בצורה משמעותית.

ניר משה: הרבה מאוד מהאוטובוסים שחולפים שם, אלה אוטובוסים שגם כך מגיעים לתחנה המרכזית.

ניר משה: כלומר, רצינו שטח שלא נעמיס עליו שרות מיותר.

ניר משה: על דרך בן צבי גם מתוכנן הקו הכחול שמשרד התחבורה מקדם ומתעתד לפתוח אותו באזור 2026-2025.

ניר משה: מבחינת תחבורתית, השטח של פנורמה הוא אמנם לא מתחם מע"ר בן צבי העתידי שמתחתיו נמצא המטרו ולידו רכבת כבדה, אבל הוא שטח נכון מאוד תחבורתית.

ניר משה: תכננו אותו גם בצורה נגישה מאוד, עם אפשרויות ליציאה מתל אביב מאוד מהר דרך בן צבי ונגישות אל המסוף בצורה מאוד נוחה.

ניר משה: יצרנו שתי כניסות ויציאות כדי להפחית את ההפרעה לתושבים מסביב.

ניר משה: בשורה התחתונה התקדמנו מול עיריית תל אביב, מול מנהל התכנון, מול רשות מקרקעי ישראל, תוך השקעה של הרבה מאוד משאבים תקציביים וגם משאבי זמן.

ניר משה: בסוף זה לא פרויקט מורכב.

ניר משה: אגיד שאני בעצמי הייתי סקפטי שנוכל למצוא פתרון הולם.

ניר משה: תוך כדי גם שיתפנו את התושבים ושמענו מה נכון להם ומה לא.

יוראי להב-הרצנו: אני רוצה להבין, באיזשהו שלב התגלעה מחלוקת בתהליך, אני מבין בשלבים סופיים מאוד, אחרי עבודה ממושכת מאוד – למה פתאום עלה הנושא של אתר הטבע העירוני, ואיך מתקדמים מפה לשיטתך?

יוראי להב-הרצנו: תכף נשמע את נציגי עיריית תל אביב שיסבירו את עמדתם, אבל אני רוצה להבין כי אני מתרשם מהדברים שלך, שביצעתם תהליך ארוך, ממושך ומשמעותי, עם כל השחקנים, עם נציגי התושבים, ומצאתם פתרון שעונה גם על הצרכים התחבורתיים וגם מתחשב בהיבט הסביבתי.

יוראי להב-הרצנו: ואז באיזשהו שלב בסוף הדרך, דקות לפני שצריך להיחתם בעניין – עלה נושא סביבתי שלא חשבתם עליו?

יוראי להב-הרצנו: שהוא לא נשקל במעלה הדרך?

ניר משה: אציין בכנות שסוגיית אתר הטבע, ואגב, צריך לגעת בה בהרחבה, אתר הטבע המדובר, לפחות לפי המסמכים של עיריית תל אביב, לא נוגע למיקום נקודתי – הוא על כל 95 הדונמים של מרחב פנורמה, כולם מוגדרים כאתר טבע, ועל כולם עיריית תל אביב מקדמת בעצמה תכנון עתידי.

ניר משה: הנושא הזה נדון, ועיריית תל אביב או חלק מהגורמים בעיריית תל אביב ציינו שלהבנתם זה לא אירוע משמעותי שלא נוכל להתגבר עליו; מה גם שהתכנון אושר על ידם.

ניר משה: קשה לי להגיד מבחינה מקצועית – עוד פעם, כל השיח שאני מנהל הוא מול גורמים מקצועיים בעירייה, זה עלה מאוד מאוחר.

ניר משה: עלה אחרי שכבר היו טיוטות הסכם, אחרי שכבר ניהלנו דיונים ארוכים מאוד מול רשות מקרקעי ישראל על הקצאת המקרקעין, וזה היה מאוד לא פשוט לקחת קרקע שמתוכננת לדיור ולהמיר אותה למסוף זמני.

ניר משה: לפני חודש וחצי הסוגיה הזו עלתה, ניסינו ואנחנו עדיין מנסים להביא אותה לפתרון.

ניר משה: מבחינת מה אנחנו חושבים שאפשר לעשות עם הדבר הזה – על הבוקר נשלחה עמדה מאוד ברורה של השרה להגנת הסביבה.

ניר משה: אגב, העמדה הזו היא גם על דעתנו.

ניר משה: במהלך התכנון הוצאנו אגרונום לשטח, כמו שאנחנו עושים בכל מקום כדי להבין אם יש ערכי טבע מיוחדים והעמדה הייתה שאין שם משהו ייחודי.

ניר משה: יש שם סוגיית ניקוז.

ניר משה: לקחנו את סוגיית הניקוז ויצרנו תכנון שמטפל בה – מתחת למסוף הזה מתוכנן מרכז ניקוז שינקז את כל המים שמגיעים לאזור הזה.

ניר משה: הצענו פתרונות.

ניר משה: אתר הטבע הזה הוא אתר מלאכותי.

ניר משה: הצענו להקים אתר טבע או מרחב של פיתוח נופי באחד מפינות המסוף.

ניר משה: אתר הטבע הזה תקוע ממש במרכז המסוף באופן שפוגע גם בנגישות אליו, גם באולם הנוסעים, גם במספר החניות.

ניר משה: נכון לעכשיו התכנון הזה לא נענה.

ניר משה: הירתמות של עוד גורמי ממשלה, למשל, המשרד להגנת הסביבה שנרתם לנושא, אולי גם משרד האנרגיה, וכמובן משרד הפנים, מנהל התכנון, אני מניח שעוד לא אמר את המילה האחרונה ואנחנו במשא ומתן אתו.

ניר משה: בסוף זאת עמדה מקצועית שצריך ללבן אותה.

אלעד הוכמן: אציין שעיריית תל אביב הגישה בקשה לשימוש חורג.

יוראי להב-הרצנו: אלעד - - -

אלעד הוכמן: צו חניה, צו חניה על כל תא השטח.

יוראי להב-הרצנו: אתה תקבל זכות דיבור ונשמע את כל מה שיש לך לומר.

אלעד הוכמן: ברשותך, רק אגיד - - -

סמי אבו שחאדה: אדוני היושב-ראש, נשמע למה זיהום האוויר ביפו הוא פחות גרוע מזיהום האוויר שם?

יוראי להב-הרצנו: כן, אתה תוכל להתייחס ואנחנו נשמע - - -

סמי אבו שחאדה: יספר לנו אחד הדוברים, אמור להגיד לנו מה- - -

יוראי להב-הרצנו: יש סדר לדיון, חבר הכנסת שחאדה.

סמי אבו שחאדה: לא, אני מניח.

סמי אבו שחאדה: אני פשוט יודע שי פה מישהו ממשרד - - -

יוראי להב-הרצנו: בסדר גמור, אתן את זכות הדיבור ואתה תוכל לקבל מענה לכל שאלה שתהיה לך.

סמי אבו שחאדה: אם יש מישהו ממשרד להגנת הסביבה?

יוראי להב-הרצנו: יש פה את סמנכ"לית המשרד להגנת הסביבה, והיא תענה לכל שאלה שתהיה לך, אני מבטיח.

יוראי להב-הרצנו: אנחנו לא מוגבלים בזמן, הדיון מספיק ארוך.

סמי אבו שחאדה: תודה.

יוראי להב-הרצנו: ניר, משפט אחרון.

ניר משה: חשוב לי לציין, זה פרויקט מורכב, בכל פרויקט גדול עולים הרבה קשיים.

ניר משה: אנחנו כמשרד עדיין שומרים לנו את היכולת לבצע את הפרויקט הזה.

ניר משה: התקציב שהבאנו לטובת הפרויקט – 34 מיליון שקל לקידום זמינות, ההתחייבות עדיין אצלנו, היא עדיין חתומה.

ניר משה: ככול והנושא ייפתר אנחנו נוכל להוציא את הכסף.

ניר משה: אנחנו ממשיכים את תהליכי התכנון, איפה שנכון לבצע אותם, את התכנון התפעולי.

ניר משה: אנחנו חושבים שאפשר להביא את הפרויקט הזה לביצוע ובטווח קצר.

ניר משה: אנחנו רואים בו פרויקט חשוב מאוד ואנחנו רוצים אותו.

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה לך על הדברים.

יוראי להב-הרצנו: חברות וחברי הכנסת, אלא אם כן אתם רוצים לדבר עכשיו, אני חושב שאולי שווה לשמוע את העמדה של עיריית תל אביב-יפו, ואז נוכל לתת לכם להתייחס.

עופר כסיף: הייתי שמח לדבר כי אני עוד מעט צריך ללכת לוועדת כספים.

יוראי להב-הרצנו: בבקשה, חבר הכנסת עופר כסיף.

יוראי להב-הרצנו: חברים מוועדת הכספים יוכלו לדבר.

נעמה לזימי: אגיד כמה משפטים.

יוראי להב-הרצנו: בבקשה, חברת הכנסת נעמה לזימי.

נעמה לזימי: קודם כול אני דיברתי עם לשכת שרת התחבורה בהקשר הזה, לא תמיד יש לנו שעות כושר היסטוריות שבהן אפשר לעשות את הדבר הנכון לו משוועים תושבים ותושבות במשך כמה עשורים.

נעמה לזימי: המפגע הסביבתי, בריאותי, חברתי הזה של התחנה המרכזית, הוא סוגיה קשה.

נעמה לזימי: אבל יש לומר, בעיני ההתעמרות הזו של הרגע האחרון שבו כבר תושבים חוגגים את ההתייחסות לה הם שיוועו כל כך הרבה שנים, ופתאום להחזיר את הכול אחורה למרות שזו שעת הכושר – זה דבר שלא ייעשה.

נעמה לזימי: זאת התעמרות לא רק בתושבי ותושבות דרום תל אביב, זאת התעמרות בעיר תל אביב – מה שכרגע קורה בגלל שהעירייה היא שתוקעת את ההחלטה החשובה הזו.

נעמה לזימי: בעצם המפגע הזה של התחנה המרכזית הוא מפגע עירוני ולא רק מפגע שכונתי, הוא מפגע שפוגע בכל המרקם העירוני, בכל ההוויה, וגם פוגע בהזדמנות של מה שאפשר לייצר שם.

נעמה לזימי: כל מחלוקת אפשר לפתור, אבל כיפוף הידיים הזה, רגע אחרי שנעשה הסכם היסטורי, ואני באמת אומרת התעמרות, זאת מילה קשה, אבל החוויה הזו של תושבים, ותדבר פה שולה, ששיוועו שנים שיסתכלו עליהם, ועד שזה קורה ונעשית החלטה שלא רואה, לא טייקונים ולא הון, ולא רואה אינטרסים ולא רואה את הכסף, ורואה את התושבים ואת העיר ולהשתמש בכל מיני דרכים שהם כאילו אינטרס ציבורי, אבל הפוך מהאינטרס הציבורי, כדי לפגוע בהחלטה הזאת – זה דבר שלא יעשה.

נעמה לזימי: אני מחזקת אתכם, שולה, אני אוהבת אותך ואני מחזקת אותך, וכל הכבוד על המאבק שלכם, של המטה.

נעמה לזימי: ותדעי שאנחנו אתכם, חשוב להגיד את זה פה.

רם שפע: מחזק כל מילה שאמרה חברתי נעמה לזימי.

רם שפע: בלי זכות דיבור.

יוראי להב-הרצנו: גם אתה תקבל, חבר הכנסת רם שפע, וגם את הכבוד שמגיע לך.

עופר כסיף: אני רוצה להוסיף כמה דברים, אני מתנצל מראש, אני צריך ללכת לוועדת כספים עוד כמה דקות.

עופר כסיף: אני מסכים עם מה שאמרה חברת הכנסת לזימי, אני רוצה להוסיף עוד משהו שהוא מאוד משמעותי:

עופר כסיף: ההתעמרות פה היא קודם כל בתושבים.

עופר כסיף: כולם ראו את הנתונים הנוראיים לגבי זיהום האוויר ולגבי התחלואה.

עופר כסיף: אני רק מפנה את תשומת הלב למי שלא יצא לו לראות את זה, שעל פי נתוני משרד הבריאות וקופת חולים, אחת מהנגזרות של השארת התחנה היא תחלואה מוגברת של 200% סרטן ריאות, 200% תחלואת לב, ו-55% תחלואה באסטמה לעומת שאר העיר.

עופר כסיף: ואני לא מדבר על מקומות אחרים ששם זה הרבה יותר גרוע.

עופר כסיף: וזה נגרם, כפי שמשרד הבריאות אומר, ואני מצטט: בעקבות זיהום אוויר חזק או בלתי סביר לנוסעים הממתינים ברציפי התחנה ולתושבים המתגוררים בסמיכות לה.

עופר כסיף: שום גרוש לא שווה בדל בריאות של אדם.

עופר כסיף: לשים את הכסף ואת הרווח לפני הרווחה ולפני הבריאות זה דבר שהוא מעוות.

עופר כסיף: הוא לא אנושי, הוא אנטי אנושי.

עופר כסיף: לא מעניין אותי בכלל הגובה, המחיר, אם זה נדל"ן כזה או נדל"ן אחר, זה לא מעניין אותי ולא צריך לעניין אותנו כנציגי ציבור.

עופר כסיף: מה שצריך לעניין אותנו בלי קשר לעמדה פוליטית, מה שאני מצפה מכל אחד בלי קשר לעמדתו הפוליטית, זה שהבריאות של האזרחים באזור, של התושבים באזור, יעמדו לנגד כל אחד מאיתנו ולא המחיר של האדמה הזאת.

עופר כסיף: סליחה, שתלך לעזאזל האדמה הזאת אם זה פוגע באונה אחת.

עופר כסיף: מה זה הדבר הזה?

עופר כסיף: וזה לא רק העניין הזה, זה גם ההתנהלות של – איך אומרים, נצבא?

יוראי להב-הרצנו: נצבא.

עופר כסיף: נצבא, נצבא - - -

נעמה לזימי: גם בחיפה יש לנו עניין עם החברה הזו.

עופר כסיף: נצבא בעין.

עופר כסיף: נצבא בעין אפשר לקרוא להם.

עופר כסיף: ההתנהלות של נצבא היא בגדר עבריינות סדרתית.

עופר כסיף: שימו לב איך נצבא מתנהלת, מה היא בעצם עושה?

עופר כסיף: היא בעצם הבעלים של התחנה המרכזית, אבל מה עושה?

עופר כסיף: היא בכוונה הורסת אותה כדי להשתלט עליה ולהפוך אותה לנדל"ן זול.

עופר כסיף: היא בכוונה מזניחה למשל את החנויות של הסוחרים וגם מתעמרת בהם, במכוון.

עופר כסיף: ואז כשהיא פוגעת בחנויות ובמתחם הזה, היא יכולה אחר כך, גם במחיר אפסי לבנות שם אחר כך, כפי שאני מבין שכבר נסגר מול העירייה, לבנות שם מגדלי יוקרה.

עופר כסיף: חברים, זאת התנהלות מאפיונרית.

יוראי להב-הרצנו: ממש.

עופר כסיף: זה דבר שאנחנו לא יכולים לתת עליו את הדעת.

נעמה לזימי: מאפיונרית וסדרתית.

עופר כסיף: סדרתית כי בכל מקום הם עושים אותו הדבר.

עופר כסיף: בכל מקום הם עושים את אותו הדבר, הנצבא בעין.

נעמה לזימי: ממש.

עופר כסיף: כך שלכולנו היא שמה נצבא בעין, כן.

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה.

עופר כסיף: שנייה אדוני, אסיים בכמה שניות, אני קורא פה לכל החברים, לא לתת יד ואפילו לא אצבע לנצבא.

עופר כסיף: צריך לסגור את הדבר הזה.

עופר כסיף: אם עכשיו העירייה סוגרת איתם הארכה, זה אומר גזר דין מוות לתושבים ולסוחרים, והכול כדי שקובי מימון ידפוק עוד מיליארד.

נעמה לזימי: בדיוק.

עופר כסיף: אז תסלחו לי, אהיה פה בוטה, שקובי מימון שיכול לדאוג לבריאות שלו, יעזוב את התושבים בשקט ויסתפק בפרוטות שיש לו מסכן.

עופר כסיף: והחובה שלנו זה לדאוג לתושבים ושהוא ילך קיבינימט.

נעמה לזימי: כל מילה, חברי כסיף.

יוראי להב-הרצנו: לא צריך, גם אנחנו חלוקים עליו - - -

עופר כסיף: בהתנהלות שלו אני אמרתי.

נעמה לזימי: אני מזמינה את כולם לתחנה בבת גלים בחיפה - - -

יוראי להב-הרצנו: אנחנו חלוקים בהתנהלות, אבל - - -

נעמה לזימי: - - איזה פיל לבן יש לנו שם במקום לעשות שם מלוניות לבית החולים רמב"ם.

יוראי להב-הרצנו: חברת הכנסת לזימי, בתור יושב-ראש ועדה האתיקה שעדיין לא קמה ושעתידה לקום, יש ואפשר להשתמש בשפה פרלמנטרית גם כשאנחנו מאוד כועסים.

יוראי להב-הרצנו: חבר הכנסת כסיף, תודה רבה לך על הדברים.

נעמה לזימי: אבל האלימות, יוראי, האלימות היא כלפי האזרחים.

נעמה לזימי: השפה היא כלום לעומת האלימות וההתעמרות באנשים.

יוראי להב-הרצנו: ובכל זאת.

עופר כסיף: באמת, בואו לא נקבע איך - - -

נעמה לזימי: מי שאלים הוא מי שחולש על נדל"ן ולא מפנה אותו ומייצר פילים לבנים ומפגעים בריאותיים, זה מי שאלים.

יוראי להב-הרצנו: נעמה, אני חושב שהדברים ברורים, תודה רבה.

יוראי להב-הרצנו: חבר הכנסת מוסי רז, בבקשה.

מוסי רז: אדוני היושב-ראש, ראשית אני רוצה להצטרף לברכות לתושבים שנאבקו במשך שנים כנגד המפגע הזה, והוא יצא משם.

מוסי רז: ואנחנו צריכים להדגיש שיש לעמוד בהסכם ומשרד התחבורה חייב לפנות בעוד שנתיים, להודיע שהוא מפנה בעוד שנתיים, נקודה.

מוסי רז: אני מסכים עם הדברים שנאמרו קודם, אבל אני רוצה לדבר על דברים יותר כלליים.

מוסי רז: עצם זה שאנחנו במדינת ישראל קוראים לתחנה מרכזית מפגע, זה כבר מראה שאנחנו לא יודעים לתכנן במדינת ישראל.

מוסי רז: אני חושב ויש דוגמאות בעולם, וכיוון שאני שם באזור הרבה, הייתי פעם אחרונה לפני שבוע, אתן את הדוגמה מקו 500 שבו אני משתמש, זה הקו שלוקח אותי הביתה.

מוסי רז: פעם הוא היה בקומה חמש בתחנה המרכזית.

מוסי רז: לאחר מכן, הוא ירד לרחוב, רחוב לוינסקי.

מוסי רז: ועכשיו הוא בכלל עבר לרחוב המסגר.

מוסי רז: למה אני אומר את זה?

מוסי רז: כי תכנון תחבורתי נכון, הוא לא תכנון שלוקח את המפגע מהתושבים האלה וזורק אותם על תושבים אחרים.

מוסי רז: תכנון תחבורתי נכון, הוא תכנון שמוביל את התחבורה לכבישים, עם כמה שפחות תחנות מרכזיות.

מוסי רז: נכון שיש חובה בתחנות כאלה.

מוסי רז: אגב, אני לא אומר שזה לא נעשה חלקית בהצעה שהציעה משרד התחבורה.

מוסי רז: תכנון תחבורתי נכון מפזר, שיהיה באוניברסיטה, ויהיה בסבידור, ויהיה בחרש, ויהיה בהגנה – תכנון שמפזר את הדברים.

מוסי רז: כך במקום, ושאל חברי, חבר הכנסת אבו שחאדה, מה ההבדל בין ירושלים לתל אביב?

מוסי רז: פשוט, לך לקניון שמעל התחנה בירושלים, שהוא לא הכי מפואר שראיתי בחיי, אבל אם אתה מבקר בתחנה בתל אביב ומגיע לירושלים, זה נראה לך הקניין הכי מפואר שראית בחיים שלך.

סמי אבו שחאדה: ליגה אחרת, אין מה לדבר.

מוסי רז: זה פשוט ההבדל בתכנון.

מוסי רז: ככל שאוטובוסים ייסעו בכבישים יותר, ויעצרו יותר בכבישים – לא עם תחנה אחת בעיר, אלא עם תחנות רבות, ולזה צריך היערכות.

מוסי רז: צריך פחות תחבורה פרטית, ולחסום את כניסתה של התחבורה הפרטית לרוב העיר תל אביב.

מוסי רז: צריך לאפשר יותר נתיבים לתחבורה ציבורית, אז זה יחיה את הרחוב, הרחוב יהיה חי, יהיה בו מסחר, יהיה כיף ללכת בו, והתחנה המרכזית שתהיה, שהיא לא תהיה כזו מפלצת, היא תהיה חלקית וקטנה.

מוסי רז: וכן, אנחנו באמת לרכבת קלה ולמטרו, היא תהיה נכס שתושבים ישמחו שיש להם תחנה כזו בחלקם.

מוסי רז: ולא כמו שאנחנו עושים עכשיו, מצילים תושבים, קצת מפרקים את הבעיה, אבל תשמעו, אנחנו מטילים בעיה על תושבים אחרים, בנוה עופר ובמקומות אחרים, בואו לא נשכח את זה.

מוסי רז: המטרה שלנו היא לא לסכסך בין התושבים אלא לפתור את הבעיה.

מוסי רז: כן, לצאת משם תוך שנתיים, אבל לתכנן בצורה כזו שאנחנו לא פוגעים בתושבים אחרים.

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה חבר הכנסת רז.

עופר כסיף: בוודאי, זה חד משמעית, אם זה לא הובן כך, אז חד משמעית שזה לא יבוא על חשבון תושבים אחרים.

יוראי להב-הרצנו: אני חושב שהדברים הובהרו היטב.

יוראי להב-הרצנו: אתם רוצים לשמוע את עיריית תל אביב, או קודם כל לדבר.

מוסי רז: חברי כנסת רוצים לדבר.

גבי לסקי: לא, לא, בואו נשמע את העירייה, שנוכל להתייחס.

יוראי להב-הרצנו: ברצון רב, אני רוצה לאפשר לכם גם להתייחס לאחר מכן, ולכן אולי נשמע את עיריית תל אביב-יפו ולאחר מכן נאפשר לחברי הכנסת להתייחס.

יוראי להב-הרצנו: אני רוצה בבקשה לשמוע את אופיר כהן, מנהל רשות התחבורה של עיריית תל אביב-יפו.

אופיר כהן: צוהריים טובים לכולם ותודה על הדיון החשוב הזה.

יוראי להב-הרצנו: שלום לך.

רם שפע: אף אחד מעיריית תל אביב לא הגיע לדיון פיזית?

יוראי להב-הרצנו: הם בזום.

אופיר כץ: עיריית תל אביב נמצאת פה יחסית בצוות די רחב כדי לתת מענה לכל השאלות.

יוראי להב-הרצנו: אדוני, תודה רבה על הזמינות שלכם מהיום למחר, זה נושא שהוא חשוב כפי שאתם רואים, להרבה מאוד חברי כנסת ולציבור כולו, אז טוב שאתם נמצאים, וזכות הדיבור שלך, אדוני.

אופיר כהן: תודה רבה לך.

אופיר כהן: אחלק את הדברים לשני חלקים, בחלק הראשון אתן סקירה קצרה לגבי התהליך ומה נעשה, ואחרי זה אבקש מאורלי הראל, מנהלת אגף תב"ע וסגנית מהנדס העיר, לתת את הפרשנות הטכנית לבעיה שיש לנו כרגע בשטח.

אופיר כהן: תפיסת התחבורה של עיריית תל אביב מתעדפת תחבורה ציבורית ונותנת קדימות לתחבורה ציבורית.

אופיר כהן: במהלך מרחיב מאוד של פעילות מואצת מול משרד התחבורה גם לטובת נתיבי תחבורה ציבורית, אנחנו הרשות היחידה בארץ שמבצעת נתיבי תחבורה ציבורית על חשבונה, ולפעמים בוויכוח מול משרד התחבורה כדי לתת לה עדיפות לתחבורה הציבורית.

אופיר כהן: ביצענו השנה עשרה קילומטרים של נתיבי תחבורה ציבורית, ואנחנו מבצעים ממש בשבועות הקרובים עוד לא מעט נתיבי תחבורה ציבורית מתקציבנו ומכוח ביצוענו.

אופיר כהן: בראייה מערכתית, אנחנו בהחלט מחויבים לשירות התחבורה הציבורית ושמחים שמשרד התחבורה איתנו בנושא שיפוץ המסופים ושדרוג השירות ומענה מלא לכל התחבורה החשמלית שתגיע בדרך.

יוראי להב-הרצנו: בוא נצלול ברשותך לאירוע שזה התחנה המרכזית הדשה.

אופיר כהן: ברור, זה היה פתיח, פשוט חשוב שדברים יאמרו כי יש לנו עמדה מאוד מוסדרת לגבי פעילות התחבורה הציבורית.

אופיר כהן: לגבי פינוי התחנה המרכזית, אנחנו בהחלט רואים עין בעין עם משרד התחבורה את החשיבות של מענה תחבורה ציבורית במסופים אחרים מחושמלים, כולל מה שניר משה ציין: מסוף הלוחמים, שאנחנו מקווים שנצליח לסלול את הדרך לחשמול מלא שלו.

אופיר כהן: כתפיסת הפעלה של העירייה, אנו מאמינים שנכון לפצל את השירות למסופים חלופיים.

אופיר כהן: יש לנו את מסוף החרש, מסוף הלוחמים ועוד מסוף קדמי בדמות מסוף פנורמה.

אופיר כהן: הפרויקט הזה של מסוף פנורמה בהחלט מנוהל על ידי משרד התחבורה ובאמצעות חברת נתיבי איילון מול הגורמים העירוניים מזה כשנה.

אופיר כהן: מהרגע הראשון, אני חושב שאתר הטבע העירוני עלה כסוגיה, כסיכון בפרויקט.

אופיר כהן: הסיכון הזה בהתחלה הוגדר כסיכון בסדר גודל נמוך כי התוכנית הייתה מאוד ראשונית.

אופיר כהן: ככל שהעמקנו בתוכנית ביחד עם משרד התחבורה ונתיבי איילון, הבנו שהסיכון הזה הולך וגדל.

אופיר כהן: לפני כמה חודשים, ביקשנו מנתיבי איילון להעמיד חלופה שמתייחסת למציאות העובדתית בשטח של מצוק הכורכר, והחלופה הזאת הונחה על השולחן.

אופיר כהן: לדעתנו החלופה הזאת ישימה וצריך בהחלט לקחת אותה צעד אחד קדימה ולקדם אותה.

אופיר כהן: לצערנו אני אומר, אנחנו מוגבלים פה מבחינת יכולת הביצוע, מצד אחד יש פינויים שלא בוצעו ופלישות רבות בשטח - - -

יוראי להב-הרצנו: אופיר, ברשותך, לפני שאנחנו עוברים לחלופה שאתם הצעתם, לגבי החלופה הראשונית שנידונה במשך שנה – לא הוצאתם בקשה לשימוש חורג?

יוראי להב-הרצנו: העירייה לא הוציאה ואישרה את השטח, מצאה לו פתרונות גם תכנוניים, גם משפטיים כדי לאפשר אותו?

יוראי להב-הרצנו: זה לא עמד רגע לפני חתימה על הסדר פינוי התחנה והקמה של המסוף?

יוראי להב-הרצנו: הנושא הזה נבחן גם על ידי אנשי הטבע שלכם, אנשי הסביבה, והוגדר כשטח עירוני בעל ערכיות סביבתית נמוכה, ועל כן גם ביצעתם את כל התהליכים התכנוניים והמשפטיים כדי להסדיר את ההקמה שלו.

יוראי להב-הרצנו: אז מה קרה פתאום?

גבי לסקי: אם יותר לי, כבוד היושב-ראש, לא רק זה – היה גם דין ודברים עם רשות מקרקעי ישראל שלא רצו לשחרר את השטח.

גבי לסקי: ורק אחרי שהעירייה דיברה איתם הרבה זמן, עד שרשות מקרקעי ישראל שחררה, אז מה קרה פתאום?

גבי לסקי: לא ידעו אז שזה שטח שהם לא יכולים להסכים עליו?

גבי לסקי: לא מבינה את זה.

יוראי להב-הרצנו: זאת בדיוק השאלה שלנו.

יוראי להב-הרצנו: אנחנו תוהים מה קרה בשלבים סופיים מאוד של התהליך שלאחר מאמצים מאוד גדולים שלכם, ודאי גם של משרד התחבורה ורשות מקרקעי ישראל ויתר הגורמים, אבל בעיקר שלכם, בשביל לאפשר את הפתרון הזה, ופתאום נסוגותם אחורה.

אופיר כהן: רק אדייק בעובדות: מהרגע הראשון של התכנון – התכנון התבצע גם פה במשרד שלי עם גורמי משרד התחבורה ונתיבי איילון – המציאות של אתר הטבע העירוני וקיר הכורכר, כל הערכיות שלו הייתה על השולחן.

אופיר כהן: אני מסכים שהערכת המצב של כל גורמי התכנון במשרד התחבורה הייתה שהסיכון הזה הוא נמוך.

אופיר כהן: וככל שהתקדמנו בתכנון, הבנו שיש לנו פה בעיה, ולכן לפני כמה חודשים, לא חודש וחצי, לפני כארבעה-חמישה חודשים ביקשנו ממשרד התחבורה לבחון חלופות נוספות שיכולות לקיים את המסוף ברמה התפקודית ביחד עם האילוצים הסטטוטוריים שיש.

אופיר כהן: מכיוון שהדיון נהיה טכני בהיבט של המקרקעין, אני מציע שאעביר את השרביט לאורלי הראל שתיתן את המענה.

אלעד הוכמן: הצגתם במצגת - - -

יוראי להב-הרצנו: אלעד, שנייה, לפני שאנחנו עוברים.

יוראי להב-הרצנו: תראו, העניין הוא לא טכני, הוא עניין של החלטת מדיניות.

יוראי להב-הרצנו: והחלופה שדיברת עליה, כמו שאמרת, יש בה בעיות רבות, אין לה היתכנות, אי אפשר - - - אתה יודע, אנחנו צריכים עד סוף החודש לקבל החלטה ואם לא, החוזה מול נצבא ממשיך אוטומטית לעוד שנים ארוכות.

יוראי להב-הרצנו: ועל כן אני שואל אותך, האם כשמדובר על חלופה של או המשך ההסכם מול נצבא או הקמת האישור או יישום ההסדר כפי שהגעתם אליו, גם במחיר של פגיעה באתר טבע עירוני שהערכיות שלו היא נמוכה, אלו שתי החלופות היחידות שעל השולחן להבנתי.

יוראי להב-הרצנו: אין עוד חלופה נוספת.

יוראי להב-הרצנו: ובבחינת שתי החלופות האלה, כהחלטה של מדיניות, אתה מעדיף את החלופה הראשונה של המשך המפגע הסביבתי שמסכן את הבריאות של תושבי דרום תל אביב-יפו?

יוראי להב-הרצנו: אני לא מבין.

אופיר כהן: עמדת העיריה ברורה מאוד.

אופיר כהן: לדעתנו קיימת חלופה שאפשר לפתח אותה די מהר, שתאפשר תחת האילוצים הקיימים בשטח – מצד אחד פלישות ומצד שני מגבלה עובדתית של אתר הטבע העירוני, קיימת חלופה להעברת פעילות התחנה המרכזית שניר ציין, למקום הזה, תחת האילוצים האלה.

אופיר כהן: אנחנו קוראים למשרד התחבורה - -

יוראי להב-הרצנו: תוך 11 יום?

אופיר כהן: - - לקדם את התוכנית הזאת, היא חלופה ריאלית ואני מניח שנוכל למצוא גמירת דעת עליה.

סמי אבו שחאדה: על איזה חלופה מדבר אדוני?

אופיר כהן: חלופה שמשאירה, שחיה תחת האילוצים הקיימים.

אופיר כהן: אתר הטבע העירוני, ששטחו לדעתי שבעה דונם מתוך 70 דונם.

אופיר כהן: אז זה סך הכול, זה חלק קטן מהשטח.

אופיר כהן: יש גם פלישות שיכולה המדינה בקלות לפצות חלק מהפולשים או להגיע לגמירת דעת עם חלק מהפולשים כדי להרחיב את המסוף לכיוון דרום.

אופיר כהן: אנחנו נמצאים הרבה בשטח ומכירים את השטח די טוב.

אופיר כהן: ואני חושב שמשרד התחבורה יכול ביחד עם רשות מקרקעי ישראל ומינהל התכנון, להגיע פתרון שיהיה תחת האילוצים הקיימים.

יוראי להב-הרצנו: אופיר, מאחר ובדיון יושב נציג משרד התחבורה, בוא נשאל אותו אם תוך עשרה ימים, שזה המועד הנקוב, האם הוא מסוגל לעמוד בעניין הזה ואם לא האירוע חוזר למה שהגדרתי לפני דקה – ששתי החלופות היחידות הן או המשך התחנה להמשך של שנים ארוכות תוך פגיעה אנושה בבריאות של תושבי דרום תל אביב, או הקמת ההסדר שהגעתם אליו שפוגע באתר טבע עירוני מלאכותי שערכיותו מוגדרת על ידכם בערכיות נמוכה.

יוראי להב-הרצנו: אני לא יודע, ההחלטה שלכם, לי נדמית באורך בלתי סביר, באורך קיצוני.

יוראי להב-הרצנו: אבל בוא נשמע את נציג משרד התחבורה.

סמי אבו שחאדה: כשהעירייה רוצה לפתור בעיה אחרת שלה שם, של העניין הזה של התושבים - - -

יוראי להב-הרצנו: אבל גם את זה אי אפשר לפתור תוך עשרה ימים.

סמי אבו שחאדה: כן, בסחיטה של המדינה אולי.

יוראי להב-הרצנו: בואו נשמע את נציג משרד התחבורה.

ניר משה: אציין שכמו שעשינו לאורך כל הדרך, כשעלו בעיות, אז ניסינו לבחון אותם באופן מאוד מאוד מקצועי.

ניר משה: וגם פה, כשאמרו לנו שיש אתר טבע, בואו רגע תנסו לשרטט, אולי כן יהיה אפשר להכניס את המסוף הזה סביבו – הלכנו ועשינו את זה.

ניר משה: אבל זו לא חלופה שהיא מקובלת או ישימה תחבורתית מבחינתנו.

ניר משה: היא לא יכולה לעבוד בלי דרכי הגישה והיציאה.

ניר משה: היא מקטינה מאוד את המסוף ויוצרת ממנו עוד איזה מוצר עקום, עוד איזה תכנון לא מוצלח, ויש לנו מספיק כאלה קיימים.

ניר משה: מה גם שלדעתנו לבצע את המסוף לא במלואו ואז להשאיר גם פעילות בתחנה המרכזית, זו החלופה הכי גרועה.

ניר משה: אם כבר עושים כזה מהלך, והמדינה מקצה קרקע גדולה מאוד להקמת מסוף, משקיעה בזה המון כסף, אז צריך לפנות את התחנה המרכזית לחלוטין.

ניר משה: השורה התחתונה היא שלדעתנו החלופה הזו לא ישימה תחבורתית, היא לא נכונה לנוסעים ולא לפעילות.

ניר משה: והיא לא מתפקדת.

יוראי להב-הרצנו: אופיר, התייחסותך.

אופיר כהן: שוב פעם, הטענה שלנו היא גם טענה סביבתית, אבל בעיקר טענה עניינית.

אופיר כהן: אתר הטבע העירוני הוא עובדה סטטוטורית.

אופיר כהן: יש בו מעמד שלנו כעירייה, אין לנו יכולת להחליט באופן ספונטני לשנות את מעמדו העובדתי.

אופיר כהן: וככל שנחליט פתאום לשנות את זה, כמובן ניתקף משפטית על שינוי בעמדה שלנו לגבי המעמד של הקרקע הזאת.

יוראי להב-הרצנו: אופיר, אם הקשבת מתחילת הדיון, הייתה פה סמנכ"לית המשרד להגנת הסביבה שהיא הגורם המקצועי שאמון על שמירה על הסביבה במדינת ישראל.

יוראי להב-הרצנו: היא אמרה שאתר הטבע הוא בערכיות נמוכה מאוד, ולמול ההשלכות הסביבתיות של המשך התחנה המרכזית החדשה – אין בכלל מה לשער.

גבי לסקי: וגם הוזנח בצורה בלתי רגילה.

גבי לסקי: זה נראה כמו מזבלה.

קריאה: - - -

יוראי להב-הרצנו: רגע, סליחה, יש פה סדר.

יוראי להב-הרצנו: שולי אם תרצי להתייחס, בבקשה.

שולי נזר: אני רק רוצה לוודא שעיריית תל אביב מבינה שהאתר של התחנה המרכזית והאוכלוסייה סביבו חשופים.

שולי נזר: אנחנו מודדים שם את הזיהום הכי גבוה במדינת ישראל.

שולי נזר: אין לנו את הלוקסוס לבוא ולהגיד: אין פתרון לעוד שנים.

שולי נזר: אין.

שולי נזר: אנשים נחשפים שם לזיהום הכי חמור במדינת ישראל.

שולי נזר: לאור זה יש לנו פה אתר עם ערכיות נמוכה, לעומת בעיית זיהום ובריאות, בין החמורות שאני מכירה – אני חושבת שהתשובה פה היא ברורה, זו לפחות הציפייה שלנו מעיריית תל אביב, שאנחנו יודעים שחשוב לה הנושא הסביבתי.

יוראי להב-הרצנו: אופיר, שמעת את עמדת משרד התחבורה ואת עמדת משרד הגנת הסביבה.

יוראי להב-הרצנו: אני לא מצליח להבין את מערך השיקולים שלכם, ואולי אני לא מבין, אולי תנסה להסביר לי שוב את העמדה שלכם למול העמדה שמדובר במפגע סביבתי חמור מאוד, שההחלטה שלכם פשוט גוררת את ההמשך שלו לעוד שנים ארוכות.

אופיר כהן: מסכים עם מה שנאמר שהתחנה המרכזית כרגע היא מפגע סביבתי.

אופיר כהן: כידוע לכם, חשמול התחבורה הציבורית שהתבצע באמצעות המסופים האחרים בעיר – ואגב, גם בתחנה המרכזית אפשר לחשמל – ישנה לדעתנו באופן מהותי את רמת זיהום האוויר באזור.

אופיר כהן: עם זאת, אנחנו כן חושבים שיש פתרון למסוף שמשרד התחבורה רוצה להקים בפנורמה, והוא בדמות חלופה שאפשר לשכלל אותה, שמתייחסת למגבלות שיש בשטח.

אופיר כהן: אני חוזר על דברי, אבל לדעתנו הנושא הזה לא נבחן לעומק, משרד התחבורה נתן הצעה לא מספקת, וכמובן ההצעה שהוא שם על השולחן לא הראתה ישימות תחבורתית מלאה.

אופיר כהן: אם משרד התחבורה יתאמץ קצת יותר ויביא חלופה שיכולה לחיות עם אתר הטבע העירוני ותחת הפלישות הקיימות - - -

אלעד הוכמן: עיריית תל אביב לא מנהלת את משרד התחבורה, אני לא מבין את זה בכלל.

יוראי להב-הרצנו: אלעד, אני מבקש.

יוראי להב-הרצנו: אתן לך - - -

אלעד הוכמן: יש פה גם - - - צריך גם להגיד את האמת.

יוראי להב-הרצנו: אלעד, מאה אחוז, יהיה לך זמן להגיד - - -

אלעד הוכמן: מסוף פנורמה גם לא מוגדר כמסוף תחבורה.

יוראי להב-הרצנו: אלעד, אני מבקש, אל תגרום לי להוציא אותך מהדיון.

יוראי להב-הרצנו: אני מבקש.

יוראי להב-הרצנו: יהיה לך אפשרות לומר את דברייך בצורה ברורה.

יוראי להב-הרצנו: אופיר, אני מוכרח לומר שזה לא דיון ראשון שאתם מקיימים בנושא מול משרד התחבורה ומול הגורמים האחרים.

יוראי להב-הרצנו: זה תהליך שהתחיל לפני שנה, ישבתם עשרות רבות של פעמים, הבשיל פתרון.

יוראי להב-הרצנו: אני מוכרח לומר לך שהעמדה שלכם לא ברורה לי, והיא גוזרת על תושבי דרום תל אביב, המשך זיהום שמסכן את הבריאות שלהם, של ילדיהם, של חבריהם, בצורה שבעיני היא לא סבירה.

יוראי להב-הרצנו: יכול להיות שאורלי אראל תוכל להניח את דעתנו, אם תרצה להוסיף מספר דברים לפני שאני עובר לנציגי התושבים וארגוני החברה האזרחית.

גבי לסקי: רק שאלה לעיריית תל אביב - - -

סמי אבו שחאדה: אני פשוט חייב לצאת.

יוראי להב-הרצנו: יש עוד נציגה של עיריית תל אביב שאולי תוכל - - -

גבי לסקי: כן, אז גם לאורלי וגם פה, השאלה שאני רוצה לשאול – אחרי שאני אומר את כל מה שיש לי להגיד – האם בכלל הוגשה בקשה לשימוש חורג?

גבי לסקי: האם בכלל נעשה ניסיון לעשות שימוש באזור הזה או שרק אומרים לי: לא, ולא מנסים לשנות את זה?

יוראי להב-הרצנו: אורלי תענה על השאלה הזאת.

יוראי להב-הרצנו: סמי, תוכל לשאול, זאת גם נציגה של העירייה.

סמי אבו שחאדה: לא, אני פשוט רוצה להגיד את הדברים שלי בעניין הזה, כי אני חייב לצאת לישיבה אחרת.

יוראי להב-הרצנו: אורלי, תהיי איתנו שנייה, חבר הכנסת אבו שחאדה יגיד את אשר הוא רוצה ואז נשמע אותך.

סמי אבו שחאדה: אדוני, אני עוקב אחרי הנושא הזה מאז שהייתי חבר מועצת עיר לפני כעשור.

סמי אבו שחאדה: וגם אז היו המון דיונים בנושא הזה.

סמי אבו שחאדה: ואני חושב שללא ספק המצב הקיים הוא בעייתי מאוד וחייבים לתת פתרונות.

סמי אבו שחאדה: כל הבעיה פה היא שאנחנו עושים דיון על תחבורה בלי לראות באמת את המפות ואת האלטרנטיבות.

סמי אבו שחאדה: אנחנו לא רואים את הפתרונות, לכן גם קשה לי לדמיין שאנחנו ככה פותרים.

סמי אבו שחאדה: אני מרגיש שאנחנו פשוט מעבירים את הבעיה.

סמי אבו שחאדה: תחושה שלי, כפי שעד עכשיו, אני לא למדתי את החומר לעומק.

שולי נזר: ממש לא.

סמי אבו שחאדה: התחושה שלי היא שאנחנו מעבירים את הבעיה מדרום תל אביב ליותר קרוב ליפו.

סמי אבו שחאדה: דבר שני, כדי באמת לקחת את כל הדברים, אדוני, בקונטקסט הנכון, להחלטה הזאת יהיו הרבה השלכות.

סמי אבו שחאדה: נכון, עניין זיהום האוויר קריטי, הבריאות היא הדבר הקריטי ביותר.

סמי אבו שחאדה: אבל יש לזה השלכות הרבה מעבר לעניין הזה.

סמי אבו שחאדה: היא תשנה את מפת הנדל"ן בין דרום העיר ליותר דרום העיר לכיוון יפו.

סמי אבו שחאדה: יש לזה השלכות.

סמי אבו שחאדה: את הדברים האלה צריך לשים פה על השולחן, כי אנחנו פה מדברים על דברים שיש בהם – סוגית הבריאות והזיהום חשובה מאוד.

סמי אבו שחאדה: העניין הזה, זה שאנחנו בינתיים עושים פתרון זמני, עד שאנחנו מעבירים את זה עוד כמה מטרים לאחר מכן.

סמי אבו שחאדה: פה יעלה כמה מיליונים, ושם גם ההעברה של הדבר הסופי, אם זה תוך עשור, כמה זה עולה, גם זה צריך להיות.

סמי אבו שחאדה: אני חושב שאנחנו פה, לא שמנו את כל החלקים של הפאזל כדי באמת לקבל החלטה נכונה.

סמי אבו שחאדה: ואני חייב להגיד שאני לא רגוע בקשר לעניין הזה של ההשלכות של האזור של נווה עופר, קרית שלום, מבחינת זיהום אוויר, וההשלכות של הדבר הזה גם על הבעיה התחבורתית של יפו.

סמי אבו שחאדה: הרי האזור הזה ממילא פקוק כמה שעות טובות ביום.

סמי אבו שחאדה: ועכשיו אנחנו מוסיפים לו גם את הדבר הזה.

סמי אבו שחאדה: לא ראיתי שהרחיבו בכמה עשרות מסלולים את האזור הזה שם.

אלעד הוכמן: השאלה כמה חיי אדם זה שווה.

סמי אבו שחאדה: הכול שווה.

סמי אבו שחאדה: גם חיי אדם ביפו שווים.

סמי אבו שחאדה: הכול שווה.

סמי אבו שחאדה: הכול נכון, אני לא אומר שחיי האנשים באזור הזה של יפו שווים יותר או שווים פחות.

סמי אבו שחאדה: אני פשוט אומר - - -

יוראי להב-הרצנו: תמתין.

סמי אבו שחאדה: אני מסיים אדוני.

יוראי להב-הרצנו: הצד הזה של השולחן, אני מבין שהנושא בוער בכם, אני מכבד את זה, אני אתן לכל אחד מכם לומר את אשר הוא רוצה במלואו.

יוראי להב-הרצנו: נבקש לא להתפרץ, מי שיתפרץ אאלץ להוציא אותו מהדיון ואני לא רוצה להגיע לשם.

יוראי להב-הרצנו: בסדר?

יוראי להב-הרצנו: יש סדר, חברי כנסת יכולים להתפרץ, אלה הכללים בבית הזה.

יוראי להב-הרצנו: סמי, תשלים את דבריך.

סמי אבו שחאדה: תודה אדוני היושב-ראש, אני חושב שמה שנכון לעשות זה לקיים עוד דיון, קצת יותר מעמיק בעניין הזה, שייתן לנו גם את כל התמונה, שאנחנו נראה כל החלטה שנקבל, אדוני, יהיו לה המון השלכות.

סמי אבו שחאדה: לפחות ניקח את ההחלטה במודע, עם ההשלכות שלה.

סמי אבו שחאדה: כל החלטה תהיה לה מחיר, לפה או לשם.

סמי אבו שחאדה: יהיה לה גם דברים חיוביים וגם דברים פחות חיוביים.

סמי אבו שחאדה: אבל לפחות שתהיה כל התמונה מול כל חברי הכנסת, כדי שנקבל החלטה יותר מושכלת.

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה.

סמי אבו שחאדה: וקצת יותר מפות בעניין הזה, תודה אדוני.

יוראי להב-הרצנו: חבר הכנסת אבו שחאדה, תודה רבה.

יוראי להב-הרצנו: חבר הכנסת כסיף.

עופר כסיף: תודה רבה, אני רוצה לחדד גם את מה שאמר ידידי סמי, וגם מה שאמר קודם מוסי ואחרים, אני גם אמרתי את זה קודם ואני רוצה לעשות את זה בצורה יותר מסודרת גם לפרוטוקול וגם לבקש: בהמשך למה שאמר חבר הכנסת אבו שחאדה, אני גם פונה ליושב-ראש בבקשה לעשות ישיבה נוספת וארוכה, עם אנשים שנוגעים בדבר, עם ממצאים, עם נתונים.

קריאה: איזה?

קריאה: אין לנו זמן.

עופר כסיף: עכשיו - - -

שולה קשת: עוד עשרה ימים, השרה צריכה להודיע לנצבא.

עופר כסיף: אוקיי, שניה, אז קודם כול - - -

שולה קשת: כי אנחנו ניתקע לעוד כמה שנים, כי רוצים לקיים עוד דיון.

עופר כסיף: לא, כמובן שזה לא מה שאני מתכוון, אם אפשר - - - אני מתכוון לזה שאם זה אפשרי לעשות את זה כמובן כבר בשבוע הבא, לפני שמגיע הדד ליין כמובן שצריכים לתת בו את ההחלטה.

עופר כסיף: בוודאי שאני דוגל בהחלטה של פינוי, אבל אסור שזה יבוא על חשבון תושבים אחרים.

עופר כסיף: הדבר הכי גרוע שיכול לקרות זה שינצלו את ההפרד ומשול הקלאסי כדי להפריד בין התושבים ועל ידי זה לדפוק עוד קופה.

עופר כסיף: אסור שתושבים, למשל, מתל כביר ומקרית שלום יפגעו.

עופר כסיף: בדיוק כמו שאסור שייפגעו התושבים הנוכחיים, צריך למצוא פתרון שייתן פתרון הולם לכל התושבים הנוגעים בדבר.

עופר כסיף: וצריך לעשות בשבוע הקרוב.

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה חבר הכנסת כסיף.

יוראי להב-הרצנו: חברת הכנסת לסקי, את רוצה לשאול את השאלה שלך לאורלי אראל, שהיא סגנית מהנדס העיר ומנהלת אגף התכנון העירוני, או לאפשר לה לדבר ואת תתייחסי?

גבי לסקי: לא, שהיא תדבר.

גבי לסקי: אשמח לדבר אחרי.

יוראי להב-הרצנו: מאה אחוז.

יוראי להב-הרצנו: נשמח לקבל התייחסות שלך, אולי בעניין הנושא, כמו שחברת המועצה שולה קשת אמרה ובצדק; אני מרגיש קצת שעיריית תל אביב מתעלמת מנקודת הזמן המכרעת שבו אנחנו נמצאים ומהצורך לקבל איזושהי הכרעה בנושא תוך פרק זמן של עשרה ימים, ואם לא – אוטומטית מתארך החוזה או רישיון ההפעלה של נצבא, והמשמעות היא שנים ארוכות נוספות של המפגע הסביבתי הזה על תושבי דרום תל אביב.

יוראי להב-הרצנו: אם אתם יודעים להציע חלופה אחרת שמקובלת על משרד התחבורה ושמקובלת על כל הגופים, כולל רשות מקרקעי ישראל, שאת יודעת כמה קשה להניע אותם ממקום אחד למקום שני, תביאו אותם.

יוראי להב-הרצנו: אבל אני מרגיש כאילו אנחנו מדברים על תוכניות אמורפיות, בעוד שההכרעה צריכה להיות הכרעה מאוד פרקטית ומהירה.

יוראי להב-הרצנו: אשמח לקבל את ההתייחסות שלך, כי את אופיר לא כל כך הבנתי למען האמת.

אורלי אראל: אנסה להיות קונקרטית, אתחיל דווקא מהדבר שנראה הפשוט ביותר: בשביל לאשר את הקמת מסוף פנורמה נדרש על פי חוק אישור לשימוש חורג.

אורלי אראל: זה על פי חוק.

אורלי אראל: כדי לאשר שימוש חורג ושהוועדה המקומית תאשר שימוש חורג נדרשות שתי חוות דעות: חוות דעת תכנונית וחוות דעת משפטית, שבעצם הבקשה לשימוש חורג לא פוגעת בתכנון עתידי.

אורלי אראל: אני מתחילה מהדבר הקטן ועכשיו אלך לתוכנית הגדולה יותר.

אורלי אראל: תוכנית המתאר של תל אביב תא/5000 שאושרה בוועדה המקומית, אושרה בוועדה המחוזית ואושרה במועצה הארצית לתכנון ובנייה, קובעת במקום הזה אתר טבע עירוני עם הנחיה לקדם תוכנית מפורטת.

אורלי אראל: הקמנו צוות תכנון גדול מאוד שהעירייה מממנת אותו לקידום כל התכנון לאזור שנקרא מע"ר בן צבי.

אורלי אראל: במסגרת התכנון הזה, עשינו קונקרטיזציה של אתר הטבע העירוני, שנכון שבתוכנית המתאר הוא מוצג כסימבול על שטח מאוד גדול, אבל בתכנון המפורט של מע"ר בן צבי, הוא הוצג והודגש כאזור של שבעה דונם, וזאת אחרי סקר טבע גדול מאוד שנערך בסביבה ואושר על ידי כל הגורמים המקצועיים.

אורלי אראל: אנחנו מדברים על אתר טבע מאוד קונקרטי של שבעה דונם, שמדבר על מצוק כורכר ובריכת חורף, הכול ביחד בשטח של שבעה דונם.

אורלי אראל: אתר הטבע הזה הוצג למשרד התחבורה במסגרת הדיונים.

אורלי אראל: ואני תוהה מאוד מדוע נאמר פה שזה לא הוצג והם לא ידעו על זה.

אורלי אראל: יושב פה צוות התכנון שלי, מחלקת תכנון יפו דרום, שהיו חלק מכל הדיונים עם משרד התחבורה, והדבר הזה הוצג בצורה מאוד ברורה.

יוראי להב-הרצנו: אורלי, מה הערכיות של אתר הטבע הזה?

אורלי אראל: אני כרגע אומרת מבחינה משפטית, זה כרגע לא משנה אם זה אתר בעל ערך מאוד גבוה או אתר עם ערך נמוך.

אורלי אראל: הוא מאושר בתוכנית המתאר, וכרגע עכשיו כדי שלא יהיה שם אתר טבע, אני צריכה לעבור את כל מוסדות התכנון מחדש, כי זה סותר את תוכנית המתאר.

אורלי אראל: ולכן אני לא יכולה, בבקשה לשימוש חורג, אחרי שתוכנית מע"ר בן צבי כבר עברה את כל הפורומים המקצועיים בעיריית תל אביב, אושרה בפורום מהנדס העיר, הוצגה במסגרת דיונים עם לשכת התכנון המחוזי, ונמצאת בתיאום עם עיריית חולון, לבוא היום ולתת חוות דעת תכנונית לשירות המשפטי, ליועץ המשפטי לעירייה ולהגיד ש - - - ולומר במסגרת של חוות הדעת המשפטית והתכנונית, לבקשה לשימוש חורג, שהשימוש חורג הזה אינו סותר תכנון עתידי – אני לא יכולה לומר את זה.

יוראי להב-הרצנו: רגע, אורלי, שימי שנייה נקודה כי אני רוצה לשאול שאלת הבהרה כי אני לא הבנתי אולי: כשהוצאתם את הבקשה לאישור לשימוש חורג, במסגרת אישור - - -

גבי לסקי: הם עוד לא הוציאו, הם לא הוציאו, הם לא הגישו בכלל.

אורלי אראל: - - -

גבי לסקי: אתה לא מבין, הם לא הגישו.

ניר משה: המונח הוא צו חנייה זמני.

ניר משה: לא יצא עדיין.

יוראי להב-הרצנו: צו חנייה, הגשתם?

יוראי להב-הרצנו: הוצאתם?

אורלי אראל: אני לא יודעת להגיד לך, זה לא בתחום אחריותי וטיפולי, להוציא צווי חנייה זמניים.

אורלי אראל: אופיר, אולי אתה יודע אם הוצג?

אורלי אראל: אני אחראית על התכנון בעיר הזאת, על התכנון העתידי.

אורלי אראל: אני לא יודעת להגיד לך.

אורלי אראל: אופיר אומר שלא.

יוראי להב-הרצנו: אופיר נמצא איתנו?

גבי לסקי: הם לא הגישו, אני אומרת לך.

יוראי להב-הרצנו: אוקיי, חברת הכנסת גבי לסקי - - -

אורלי אראל: רק אם אפשר להשלים את המשפט בבקשה?

יוראי להב-הרצנו: כן, בבקשה אורלי, תשלימי את דברייך.

אורלי אראל: אני אומרת שוב: התוכנית של מע"ר בן צבי מבחינתנו היא תוכנית גמורה.

אורלי אראל: אנחנו סיימנו את התכנון בתל אביב, ואנחנו עכשיו נמצאים בדיונים, הצגנו אותה כבר במספר ישיבות ללשכת התכנון המחוזי.

אורלי אראל: כשאם כן יגישו בקשה לשימוש חורג ונניח נעבור את המשוכה הזאת, וכמו שאמרו פה חברי הכנסת, יקומו תושבי נוה עופר, קרית שלום ויגידו ויגישו התנגדות לבקשות האלה ולהקמה של המסוף הזה.

אורלי אראל: ואז אנחנו נידרש למול הוועדה המקומית, למול ועדת ערר, ולמול בתי המשפט, לבוא ולומר שבעצם התכנון הוא לא סותר תכנון עתידי.

אורלי אראל: ואני לא יודעת להגיד את זה, כי יש לי כבר את התכנון העתידי ביד.

אורלי אראל: אנחנו כבר יודעים את החשיבות ואת המיקום של אתר הטבע העירוני.

אורלי אראל: אנחנו יודעים אותו.

אורלי אראל: ולכן אני לא יכולה לומר שהתכנון של משרד התחבורה למה שהוגש לנו ואנחנו אמרנו שהוא סותר את המיקום של אתר הטבע העירוני, לא נוכל לתת חוות דעת לבית המשפט באמירה שזה לא סותר.

אורלי אראל: זאת הנקודה.

יוראי להב-הרצנו: אורלי, יש לפני מסמך של עיריית תל אביב מתאריך 11 ביולי 2021, שנותן צו לשימוש ארעי במגרש ריק כמגרש חנייה ציבורי בגוש 6988.

יוראי להב-הרצנו: את מכירה את המסמך הזה?

אורלי אראל: לא.

יוראי להב-הרצנו: אולי אופיר מכיר אותו?

אופיר כהן: אני בודק.

יוראי להב-הרצנו: זה צו לשימוש ארעי כמגרש חנייה בנכס שבנידון, הוא הוצא מכוחו של ראש העירייה.

יוראי להב-הרצנו: אני מניח שעל זה מדובר וזה האישור שניתן לטובת ניצול המגרש, לטובת הנושא הנידון.

יוראי להב-הרצנו: אשמח אופיר אם תוכל לברר.

יוראי להב-הרצנו: ובינתיים, חברת הכנסת גבי לסקי, זכות הדיבור שלך, בבקשה.

גבי לסקי: תודה כבוד היושב-ראש על הדיון החשוב והדחוף הזה.

גבי לסקי: קודם כול אני חייבת לחזק מאוד את התושבים ואת התושבות ואת שולה קשת במיוחד, חברת המועצה, שבמשך שנים מתריעה בפני המפגע הסביבתי, הבריאותי והחברתי שזה התחנה המרכזית.

גבי לסקי: הגענו סוף סוף למחשבה שנוכל לשים סוף למפגע הזה.

גבי לסקי: המחשבה הזאת נבעה בין היתר בגלל דברים של עיריית תל אביב, שעיריית תל אביב הצליחה להגיע להסכם עם רשות מקרקעי ישראל כדי לקיים באותו מקום את המסוף, כך שאפשר יהיה לפזר את התחבורה בנקודות נוספות בעיר ולא יהיה מקום אחד שבעצם הוא מוקד התחלואה והמפגעים הסביבתיים הבריאותיים.

גבי לסקי: נאמר פה באופן מפורש על ידי המשרד לאיכות הסביבה: זה המקום הכי מזהם במדינת ישראל.

גבי לסקי: לא יכול להיות שהרשויות יהיו אדישות לנתון הזה.

גבי לסקי: במיוחד עיריית תל אביב, שמדובר בתושבים שלה.

גבי לסקי: א', בגלל התחלואה העודפת של התושבים שנה, ו-ב', כי היא עירייה שמציירת את עצמה כעירייה ירוקה, והיא באופן אינהרנטי אמורה לרצות לשים סוף למפגע הסביבתי והבריאותי הזה.

גבי לסקי: אני ממש מופתעת מהדברים שנאמרים פה על ידי העירייה.

גבי לסקי: העירייה הייתה חלק מהתכנון וחלק מקבלת ההחלטות.

גבי לסקי: הם אלה ששכנעו כפי שאמרתי את רשות מקרקעי ישראל, שהם אלה שלא רצו לאפשר לתת את השטח הזה, והם שכנעו את רשות מקרקעי ישראל.

גבי לסקי: ופתאום צץ הנושא הזה של אתר טבע עירוני, כשזה היה התשובות הראשונות שחברת המועצה קיבלה, שאי אפשר להתקדם בגלל אתר טבע עירוני.

גבי לסקי: המשרד לאיכות הסביבה אומרים: אנחנו חושבים שאפשר לעשות שימוש חורג באתר טבע עירוני הזה, בגלל שיש לו ערכיות נמוכה.

גבי לסקי: אני ראיתי את המקום, מדובר במזבלה, זה ממש מקום שלא שמור, לא כאתר טבע ולא כשום דבר.

גבי לסקי: והיום פתאום מאוד דואגים.

גבי לסקי: ואז עכשיו באים, אני מכבדת מאוד את אורלי, אני מכירה אותה מעבודתי כחברת מועצה, אבל עכשיו הסיבה היא אחרת, עכשיו אומרים לנו שבעצם יש תכנון עתידי למע"ר בן צבי.

גבי לסקי: כשנתנו את ההיתרים ידעו על התכנון העתידי במע"ר בן צבי, זה לא משהו חדש.

גבי לסקי: ודרך אגב, התכנון העתידי הזה עדיין לא עבר אישור בוועדה המקומית, זאת אומרת, שאני כחברת מועצה שישיבה בדיונים האלה – אפשר לשנות כל תכנון עתידי.

גבי לסקי: זה לא חובה שזה יעבור.

גבי לסקי: יופי שהציגו את זה לכל מיני אנשים.

גבי לסקי: אם התכנון העתידי כרגע, זאת הסיבה שבגינה אנחנו נשאיר מפגע סביבתי, חברתי ובריאותי לתושבים אחרים על משהו שעדיין לא עבר אישור בוועדה המקומית שאפשר לשנות את זה, אז יש פה הזנחה מכוונת של תושבים, כי אפשר לקבל החלטה אחרת.

גבי לסקי: אי אפשר לומר את זה אחרת.

גבי לסקי: אין לנו זמן.

גבי לסקי: ההסכמים האלה אמורים להיחתם עוד מעט.

גבי לסקי: ואם לא נגיע עם פתרון תוך עשרה ימים, אז אנחנו אומרים שעוד אחוז מסוים של התושבים הגרים באזור הזה, אנחנו גוזרים עליהם תחלואה.

גבי לסקי: איזו מין אחריות יש לנו כחברי כנסת, כממשלה, כמדינה, על תושבים שאנחנו אומרים להם: אנחנו יודעים שחלק מכם יהיו חולים בגלל הדבר הזה, אנחנו יודעים שיש שם מפגעים חברתיים חמורים, ואנחנו משאירים אותם שם.

גבי לסקי: למה?

גבי לסקי: בגלל תכנון עתידי עכשיו כשאפשר וניתן לשנות אותו.

גבי לסקי: אני קוראת מפה לבעלי המניות, לבעלים בנצבא: אתם לא חיים פה לבד במדינה הזאת, ונכון שיש לכם מועד זמן שהחוזה שלכם צריך להתחדש.

גבי לסקי: אבל לא יכול להיות שתיקחו כבני ערובה את תושבי תל אביב בגלל בצע כסף.

גבי לסקי: אפשר למצוא פתרון.

גבי לסקי: אפשר לתת דחייה לתשובת המדינה, עם פיצוי מסוים כזה או אחר שאפשר למצוא אותו, כדי שיימצאו הפתרונות שיאפשרו את העברת התחנה המרכזית.

גבי לסקי: וזו חובתנו וזה כמובן חובתה של עיריית תל אביב ושל משרד התחבורה, למצוא את הפתרון תוך הזמן שנותר, כדי למנוע את המשך התחלואה, המפגעים הסביבתיים והבריאותיים של תושבי תל אביב, והאמת – של המדינה כולה.

גבי לסקי: תודה.

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה, חברת הכנסת לסקי, תושבי תל אביב איבדו חברת מועצה נחושה ונלהבת, אבל אנחנו זכינו בך כחברת כנסת ולכן אני מודה לך מאוד.

יוראי להב-הרצנו: לפני שנעבור לחברת מועצת העירייה שולה קשת, אני כן רוצה לומר שוב, לאחר בירור קצר שבוצע פה בוועדה, ואשמח להתייחסות של נציגי עיריית תל אביב עד סוף הדיון: הוצאתם צו חנייה ארעי ב-11 ביולי בהתבסס על התוכנית והגדרותיה שכוללת את אתר הטבע העירוני.

יוראי להב-הרצנו: הצו כבר אפשר להקים את מגרש החנייה ולהעלות את הטרקטורים על אתר הטבע, אם היה תקציב מדינה מאושר, זה כבר היה קורה.

יוראי להב-הרצנו: אשמח להבין, אופיר או אורלי, מדוע אתם טוענים עכשיו שהתוכנית והגדרותיה לא מאפשרים היתר חורג?

יוראי להב-הרצנו: אופיר, וגם מנכ"ל העירייה נמצאים בהעתק למכתב הזה, ומצורף תשריט שכולל את כל השטח, כולל את אתר הטבע העירוני.

יוראי להב-הרצנו: אשמח את ההתייחסות שלכם עד לסוף הדיון היום.

אופיר כהן: גם אני עשיתי בירור, בהחלט המכתב הזה נשלח על ידי אגף נכסים בעירייה.

אופיר כהן: להבנתי – ונעשה בדיקה נוספת בתוך הגורמים העירוניים – המעמד של המסמך הזה הוא מעמד נכסי, והוא באמת מקנה את האפשרות להשתמש בשטח.

אופיר כהן: אבל הוא עדיין לא גובר על כל ההיבטים הסטטוטוריים והמגבלות שקיימות בשטח.

אופיר כהן: הוא לא מבטל את שאר המגבלות והאילוצים שיש בשטח.

אופיר כהן: אני כן שותף להמלצות שלנו שנאמרו פה, שהארכה של זמן – התאריך הנקוב, סוף השנה, הוא לא תאריך מחייב.

אופיר כהן: ניתן להחליט החלטה משותפת שנותנים לנצבא עוד ארכה של חודשיים-שלושה, פרק זמן שהוא סביר בהחלט כדי שנחזור לשולחן התכנון ונגבש אולי חלופה שיכולה לחיות עם כל המגבלות שיש למקום.

יוראי להב-הרצנו: אני עדיין מתעקש לפני שאני מעביר את זכות הדיבור לשולה; הוצאתם צו שמכוחו ניתן לעלות עם טרקטורים על אתר הטבע שאתם מגדירים כאתר טבע בעל משמעות סטטוטורית ולבצע את העבודות לפי התכנון שהגעתם אליו עם משרד התחבורה.

יוראי להב-הרצנו: מה ארע בתקופה הזו ששינה את דעתכם?

אופיר כהן: שוב אני אומר, לא קרה שום דבר ששינה את דעתנו.

אופיר כהן: דעתנו הייתה תמיד שהמקום הזה הוא מקום מותאם לנושא המסוף, אבל יש לו מגבלות.

אופיר כהן: את המגבלות ביטאנו בכל הדיונים.

אופיר כהן: צו החנייה הארעי לא מבטל את המגבלות הקיימות, הוא חי לצדן, ולכן אנחנו סבורים שניתן לקיים את המסוף תחת המגבלות.

יוראי להב-הרצנו: אדוני, אני מוכרח לומר: הצו כן מבטל את המגבלות הסטטוטוריות מאחר והוא מאפשר לעלות על השטח עם טרקטורים ולהקים שם מגרש חניה ציבורי.

יוראי להב-הרצנו: אני לא מצליח להבין, מצד אחד אתה אומר שיש מגבלות סטטוטוריות ומצד שני, התגברתם עליהן באמצעות צו שהוצאתם שמאפשר להפוך את המקום הזה לאתר חניה.

יוראי להב-הרצנו: אני לא מצליח לגשר על הפער בין הדברים, ויכול להיות שהבעיה אצלי.

יוראי להב-הרצנו: אני לא יודע.

יוראי להב-הרצנו: אני מבקש לתת את זכות הדיבור לשולה קשת, יושבת-ראש ועד התושבים של נווה שאנן וחברת מועצת עיריית תל אביב-יפו, ולאחריה ידבר חבר המועצה רועי אלקבץ, שנמצא איתנו בזום.

יוראי להב-הרצנו: בבקשה, שולה.

שולה קשת: תודה רבה על הדיון החשוב הזה, כילידת נווה שאנן וכתושבת שגרה בה כבר שנים, אנחנו ממש מרגישות את החבל מתהדק על צווארנו ושעון החול פועל במרץ, מה שנקרא מהר, מהר.

שולה קשת: יש לנו עשרה ימים.

שולה קשת: באמת, זה לא יעלה על הדעת לשמוע טיעונים כאלה שנשמעים מהעירייה כשאני יודעת למשל, שכשהיה נוח לרון חולדאי להרוס את בית המכס למרות צו בית משפט, ולמרות שהמועצה לשימור אתרים קבעה שזה בניין לשימור הם פשוט קמו עם דחפורים והרסו אותו וצפצפו על החוק.

שולה קשת: עכשיו הם מדברים על היתרים?

שולה קשת: אגב, אני יודעת שבכל הנושא הזה של היתרים גם עורכת הדין אראלה אוזן, היועצת המשפטית של הוועדה לתכנון ובנייה מלווה את כל התהליך הזה, היא מצאה פתרונות.

שולה קשת: לבוא עכשיו ולהגיד שבגלל אתר טבע עירוני שאנחנו כולנו יודעות שזה מעשה ידי אדם וזה נמוך, ואגב, מדובר בכל השטח, זה לא מסומן באופן נקודתי, כל האזור הזה של מע"ר בן צבי מסומן כאתר טבע עירוני, והנה לאחרונה, יוחננוף קיבלו היתר לבנות שם.

שולה קשת: אז כן לתת ליוחננוף לבנות, אבל לשחרר את דרום תל אביב מהזיהום שהורג אותנו – זה חלילה וחס.

שולה קשת: מה שאני באה ואומרת כמישהי, כחלק מקהילות מוחלשות בדרום תל אביב, אני חושבת שהרגע שאני הרגשתי שאנחנו הכי הכי שקופות, זה היה לפני 28 שנה, בבוקר, בשעה חמש בבוקר, כשאוטובוסים נכנסו לרחובות שלנו, עם רעש נוראי, למרות המחאות ולמרות הכול, ועד היום מצפצפים עלינו.

שולה קשת: והיום ממש נשבר לי הלב לראות שעדיין זאת אותה מדיניות.

שולה קשת: ויש ראש עירייה שלא מעניין אותו כלום, ואני באה ואני אומרת: רגע, יש פה שתי שרות, יש את שרת התחבורה, מרב מיכאלי, ויש את השרה להגנת הסביבה, תמר זנדברג, הן יכולות לראש העירייה הזה.

שולה קשת: אם הוא רוצה ללכת ראש בראש נגד התושבות והתושבים, אגב, גם נגד הסוחרות והסוחרים ונגד הנוסעות והנוסעים – אני שואלת פה, איזה מן שרות זה?

שולה קשת: כולם חוששים וחוששות להיכנס לתחנה.

שולה קשת: אני לא יודעת מתי הייתם לאחרונה שם, רובנו נמנעות בכלל להיכנס, זה פשוט פחד אימים, נשים נתקפות שם.

שולה קשת: לפני שנתיים נאנסה שם ילדה בת 14, ועוד נשים הותקפו.

שולה קשת: חדרי השירותים זה משהו מזעזע, יש שם הזנחה פושעת שלא יעלה על הדעת.

שולה קשת: אגב, לפי ההסכם שנחתם בין משרד התחבורה לנצבא ב-2018, גם נקבע שיעשו שם שיפוצים, אבל אף אחד לא שיפץ, להפך – יש פה דרדור קשה מאוד של התחנה, ופשע ועבריינות, זה הפך להיות למוקד של פשע ועבריינות.

שולה קשת: ועוד היבט סביבתי, הרעידות של האוטובוסים – יש סדקים נוראיים בבניינים.

שולה קשת: ולא לדבר עכשיו שאני חייבת גם כן להעלות את זה פה, שיש גם כאלה שעכשיו מאוד שמחים על הבשורה שרון חולדאי לא רוצה לפנות את התחנה, כי הוא חושב שאנחנו צריכים לסבול, ובטח הוא יפנה רק אחרי שכולנו נמות.

שולה קשת: לפני כשנה התחיל להיות דיבור להקים מכון לרישוי רכב שזה זיהום אוויר מרכבים פרטיים ומשאיות שייכנסו לתחנה לקומה מינוס אחת.

שולה קשת: כן, זה הגיע למשרד התחבורה, עם יזם.

שולה קשת: והצלחנו למנוע את זה, ועכשיו פתאום אני מבינה שהיזם בא ואומר: אין פינוי, אני מעלה שוב פעם את ההצעה שלי.

שולה קשת: ויש היענות גם ממשרד התחבורה וגם בעירייה.

שולה קשת: זאת אומרת שלא מספיק שאנחנו נחנקים ונחנקות, זה עוד יותר לחנוק אותנו.

שולה קשת: אגב, כשהוקמה היא הייתה התחנה הגדולה בעולם, היום היא השנייה בגודלה בעולם.

שולה קשת: אני באה ואומרת: כל התירוצים ששמענו מהצוות המקצועי, וליבי ליבי אתם, אני חייבת להגיד, כי אני יודעת שבצוות המקצועי יש רצון גדול מאוד והבנה שצריך לעשות את הצעד ההיסטורי הזה ולפנות את המפגע הכול כך קשה מדרום תל אביב שפוגע במאות אלפים, בין בתוך התחנה, בין מסביב לתחנה, בין מי שמגיעים לתוכה וכולי.

שולה קשת: והם מדקלמים פה את מה שרון חולדאי רוצה שנחשוב שאי אפשר.

שולה קשת: כשרון חולדאי רוצה, הוא יודע לכופף יפה כל דבר וכל עניין, כמו שנתתי כדוגמה קיצונית את בית המכס, שהוא אפילו פעל באופן שהוא בניגוד לקביעת בית המשפט.

יוראי להב-הרצנו: משפט אחרון.

שולה קשת: אני פונה גם למשרד התחבורה: ניר, אתה אמרת שהתחנה הזאת היא סבירה.

שולה קשת: אתה מגיע לשם לקחת משם תחבורה ציבורית?

שולה קשת: הרי ציבור הנוסעות והנוסעים נחרד להיכנס לשם, פשוט מזעזע.

שולה קשת: דבר שני, מה שאנחנו באות ואומרות פה לשרת התחבורה: אין פה שום התלבטות.

שולה קשת: צריך לעשות את הצעד הזה.

שולה קשת: והשרה צריכה להכריז ולהודיע לנצבא עוד סוף החודש שחוזה השכירות מסתיים בסוף 2023.

שולה קשת: ואם יהיה צורך, שתמר זנדברג תכריז באופן חד משמעי, מה שזאת האמת, שמדובר במרחב שהוא מפגע זיהום אוויר ובזה היא מאלצת את כל הצדדים לעשות את המעשה הנכון.

שולה קשת: תודה.

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה לשולה קשת, תודה לך שהגעת לכאן היום.

יוראי להב-הרצנו: אני רוצה לעבור בבקשה לחבר מועצת עיריית תל אביב, רועי אלקבץ שמצטרף אלינו בזום.

רועי אלקבץ: צוהריים טובים, אני קודם כול מברך על הדיון הזה, בעיני זהו דיון חשוב מאוד, אני אחראי על תיק ההתחדשות העירונית והדיור, אני נמצא די הרבה בנווה שאנן ובכל האזור של התחנה המרכזית.

רועי אלקבץ: אני רוצה להגיד כמה אמירות: הזיהום הוא קשה, יש מכלול של בעיות קשות מאוד לתושבים ולמי שעובר באזור.

רועי אלקבץ: יש גם בעיות של ביטחון אישי והרבה בעיות שאנחנו כולנו מכירים, אני חושב שהאמירות של המשרד להגנת הסביבה מאוד חד משמעויות.

רועי אלקבץ: אני חושב שיש לנו אתגר אמיתי – ואני חבר בקואליציה – לנסות ולפתור את זה.

רועי אלקבץ: אגיד את דברי גם לראש העיר ואני חושב שהדיון הזה חשוב מאוד בהקשר הזה.

רועי אלקבץ: אני רוצה להגיד משהו שהוא לדעתי אחד המסרים לחברי הכנסת ולמקבלי ההחלטות: אסור להפריט תשתיות כמו התחנה המרכזית, כך שאנחנו מוצאים את עצמנו שבויים של חברה פרטית, בני ערובה שלהם.

רועי אלקבץ: הפרטה של חלק כמו הנמלים, יש הפרטה של חלק מהדברים הממשלתיים מהתשתיות הלאומיות.

רועי אלקבץ: זה צריך להיעשות במשורה ובשום שכל.

רועי אלקבץ: לא יכול להיות מצב שאנחנו מפריטים לאנשים פרטיים שלא אכפת להם ומזניחים במשך שנים ארוכות ובכוונה מאות חנויות, גורמים נזק בלתי רגיל, והכול מטעמים כלכליים.

רועי אלקבץ: יש כאן גם אמירה למדינה שהיא מעבר לדיון עצמו שצריכה להיכנס לסדר היום הציבורי ולדעת טוב טוב למי מעבירים נכסים ולמי לא, ואם כן, באיזה תנאים, שלא נגיע למצבים כאלה שאתה בסוף שבוי.

רועי אלקבץ: אלה הדברים, אני מודה לכם.

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה לחבר מועצת עיריית תל אביב-יפו, רועי אלקבץ.

יוראי להב-הרצנו: עכשיו ידבר ערן הראל ממשרד האוצר, ולאחריו אלעד הוכמן ממגמה ירוקה.

ערן הראל: שלום רב, לי חשוב להבהיר דבר אחד בהקשר לכל מה שנאמר על ידי חבר מועצת העיר: המדינה, וזה היה קשה בתור מי שעמד מאחורי הקלעים על הקצאת המקרקעין, שיש פה שיתוף בלתי רגיל בין הגופים ובאמת תודה רבה לכולם.

ערן הראל: זה גם משרד התחבורה, זה גם רשות מקרקעי ישראל, ואנחנו מאחורה גם מהמשרד להגנת הסביבה.

ערן הראל: בסוף, אנחנו אחראים על הקצאת המקרקעין לתשתיות ממשלתיות.

ערן הראל: פה מדובר בהעברת המתקן חזרה לידיים ממשלתיות, בשליטה ממשלתית מלאה.

ערן הראל: אז חוץ מהתועלות האחרות שדיברו עליהן, שזה חשמול והעברה של אוטובוסים, המדינה פה במסגרת ההסכם, זה השקעה של קרוב ל-200 מיליון שקל.

ערן הראל: רשות מקרקעי ישראל דוחים את הפיתוח ואת יחידות הדיור שהם התכוונו לפתח במתחם.

ערן הראל: קרקע שבסוף ינוהל על ידי הממשלה בשליטה מלאה עם שירות ראוי לציבור.

ערן הראל: אנחנו לתומנו חשבנו שיצרנו פה את הפתרון או חלק מהפתרון האופטימלי שאפשר היה לייצר בנסיבות העניין.

ערן הראל: ולכן מבחינתנו ככול שאפשר להתגבר על הדבר הזה שבעניינו הוא פתיר, אמרו את זה גם במנהל התכנון, אני חושב שאנחנו בהזדמנות.

ערן הראל: לא הרבה פעמים רואים את כל הממשלה משלבת ידיים כך.

ערן הראל: נשמח שהאירוע הזה יתקדם.

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה ערן הראל.

יוראי להב-הרצנו: גם אנחנו נשמח.

יוראי להב-הרצנו: עכשיו ידבר אלעד הוכמן ממגמה ירוקה, ולאחריו גדי טונס, תושב פעיל מתנועה ישראלית שראוי לציין לטובה את ההצפה שלה את הנושא הזה, אני רוצה להודות לתנועה ולגדי.

יוראי להב-הרצנו: אלעד הוכמן ממגמה ירוקה, הבמה שלך.

אלעד הוכמן: תודה רבה כבוד היושב-ראש, ותודה רבה על הדיון המהיר, ותודה גם לחברי הכנסת שהגיעו לכאן בהתראה כזו קצרה.

אלעד הוכמן: אגיד שאי אפשר לחשוד במגמה ירוקה כמי שמזלזלת באתרי טבע עירוניים.

אלעד הוכמן: לאורך שנים, לאורך 25 שנות הפעילות שלנו, פעילות ארצית, הובלנו את הפעילויות החשובות יחד עם ארגוני הסביבה כדי לשמור על אתרי הטבע העירוניים והלא עירוניים והשטחים הפתוחים וכך נעשה וכך נמשיך לעשות.

אלעד הוכמן: כאן אנחנו מגיעים לאיזון שבו אנחנו רואים, אי אפשר לחשוד שאנחנו מתנגדי תחבורה ציבורית.

אלעד הוכמן: אנחנו מבינים שאחד הפתרונות המשמעותיים להתמודדות עם משבר האקלים זה למעשה תחבורה ציבורית טובה, מקיימת וגם מחושמלת.

אלעד הוכמן: אנחנו רואים כאן את התועלות האדירות האלה מבחינה סביבתית.

אלעד הוכמן: אגיד שאני לא סתם לובש אדום היום, כשאנחנו מדברים על צדק סביבתי וצדק אקלימי, אנחנו חייבים לעשות צדק חברתי.

אלעד הוכמן: במשך למעלה מ-30 שנה נידונו תושבים בדרום תל אביב לתחלואה ולמוות עודף.

אלעד הוכמן: איפה נשמע דבר כזה?

אלעד הוכמן: גילוי נאות, אני גם תושב דרום תל אביב.

אלעד הוכמן: אגיד בגילוי נאות, אני תושב קרית שלום, לכאורה, אני אמור להתנגד למסוף פנורמה – אבל אני לא.

אלעד הוכמן: אנחנו נמצאים במקום אחר שבו האיזונים והבלמים שנעשו פה על ידי משרד התחבורה, על ידי עיריית תל אביב, על ידי המשרד להגנת הסביבה, האיזונים והבלמים האלה מתבטאים בתוכנית שהיא תוכנית נכונה.

אלעד הוכמן: היא תוכנית נכונה, היא תוכנית צודקת, ואסור שאנחנו נעכב ולו שעה אחת את פינוי את התחנה המרכזית לשלושת המסופים שדובר עליהם על ידי ניר ממשרד התחבורה.

אלעד הוכמן: וכמו שניר אמר, היוזמה נמצאת אצל שרת התחבורה ואצל משרד התחבורה.

אלעד הוכמן: אנחנו צריכים להבין שאנחנו לא יכולים לחכות לעיריית תל אביב שממש הזנב מקשקש בכלב.

אלעד הוכמן: יושב פה ראש אגף תחבורה של עיריית תל אביב ונותן הוראות למשרד התחבורה, איך הוא צריך לנהל ולתכנן את הדברים – לא כך הדברים במדינת ישראל.

אלעד הוכמן: משרד התחבורה – מדובר פה בתשתית לאומית.

אלעד הוכמן: לא יכול להיות שזה המצב, כי בעבור העובדה שיש פה תכנון עתידי במע"ר שהולך להשתנות באופן דרמטי בעקבות המטרו, זה מה שהולך להיות פה.

אלעד הוכמן: הרי התכנון העתידי שדיברה עליו האדריכלית אורלי, הוא הולך להשתנות באופן דרמטי לאור המטרו.

אלעד הוכמן: על מה אנחנו מדברים בכלל?

אלעד הוכמן: ולכן יש לנו עשרה ימים; אני מצפה משרת התחבורה באופן מידי וברור להודיע לסיום החוזה עם נצבא, והפתרונות יגיעו משם.

אלעד הוכמן: אגיד עוד מילה אחת: כשאנחנו מסתכלים על הפתרונות של המסופים, אנחנו יוצאים מתפיסת תחבורה מקולקלת של penn station כמו שאנחנו רואים בערים, תחנות ציבוריות ענקיות, ואנחנו עוברים למערכים של תחבורה ציבורית משולבת, כמו שניר דיבר עליו, תחבורה עם מסופים קטנים יותר ותחבורה שבסופו של דבר, אך ורק, מעבר למסוף פנורמה יאפשר חשמול של 30% מהאוטובוסים בגוש דן בעשר השנים הקרובות.

אלעד הוכמן: לכן אני אומר פה באופן ברור ומידי: אנחנו צריכים לעשות את הדברים האלה, ובלבד – ושוב, אני אומר פה גם בתור תושב קרית שלום, מובנים החששות של תושבי קרית שלום ונווה עופר.

אלעד הוכמן: וכמו שדיברנו עם המשרד להגנת הסביבה, נדרוש ונוודא שהתקנות לאיכות האוויר והמרחק מבתי תושבים יהיו התקנות המחמירות ביותר.

אלעד הוכמן: אנחנו לא נראה שוב תחנה מרכזית בסגנון נווה שאנן, אנחנו לא נרשה את זה, לא מעניין אותנו השימוש בתחבורה הציבורית אם זה הורג אנשים.

אלעד הוכמן: יש פה הצטרפות של רגע היסטורי ואנחנו לא יכולים לפספס את זה בגלל הטיעונים של תב"ע שעדיין לא אושרה.

אלעד הוכמן: ושוב אני קורא למרב מיכאלי, פשוט להודיע על סיום החוזה.

אלעד הוכמן: זה צריך להיות באופן מידי.

אלעד הוכמן: אני מציע אולי לכבוד היושב-ראש, לבקש ממנכ"ל עיריית תל אביב, לבוא ולתת הסברים שאופיר ואורלי לא הצליחו לתת.

יוראי להב-הרצנו: אלעד הוכמן, תודה רבה לך.

יוראי להב-הרצנו: עכשיו ידבר גדי טונס, מתנועה ישראלית, ולאחריו ידבר מיכאל קנד נציג שכונות נווה עופר וקרית שלום, שכן שלך אלעד, שמחזיק בדעה שונה, אבל גם אותו אנחנו נשמע.

יוראי להב-הרצנו: גדי, הבמה שלך.

גדי טונס: אני תושב נווה שאנן, אני ממטה המאבק בתחנה המרכזית, דבר ראשון אני רוצה להודות לנציגי המדינה, לניר שעבד קשה מאוד בשנתיים האחרונות על הפרויקט הזה, לשולי ואמיר מהמשרד להגנת הסביבה, למועצה הלאומית לכלכלה, לאורית, שדחפו את כל הנושא הזה.

גדי טונס: הופתעתי לטובה מההתגייסות של המדינה, ברגע שהבינו שיש פה קטסטרופה, קפצו על זה וגרמו לזה לקרות, וכל הכבוד להם.

גדי טונס: מצד שני, אני מתבייש בעירייה שלי, אני מתבייש בעיר שאני גר בה, שאמורה להיות העיר הפרוגרסיבית ביותר בישראל.

גדי טונס: עיר שטוענת שהיא עיר עולם, פשוט בושה.

גדי טונס: עושים פה מעשה לא מוסרי, מעדיפים בור באדמה שאיש לא שמע עליו, לעומת החיים, הבריאות ואיכות החיים של עשרות אלפי תושבים.

גדי טונס: זאת עירייה שאיבדה את הדרך שלה.

גדי טונס: אני קורא לאורלי אראל שהייתה פה – את מוזמנת לבוא לגור בנווה שאנן, בואי נראה אותך אחרי זה מביאה את התירוצים הבירוקרטיים שהבאת.

גדי טונס: כל מה שאמרת, המחלקה המשפטית שלכם יכולה לפתור.

גדי טונס: חולדאי דרס דברים הרבה יותר פעוטים מזה כשהוא רצה.

גדי טונס: פשוט בושה.

גדי טונס: וכן, אדבר על הפיל שבחדר, קוראים לו חולדאי, חולדאי פשוט לא רוצה.

גדי טונס: וזאת הסיבה שהנציגים שלו פה מדבררים, ממציאים תירוצים.

גדי טונס: אם זה לא היה הבור, אז היה משהו אחר.

גדי טונס: ולא פלא שזה צץ ברגע האחרון כי באמת הצלחנו לפתור את כל הבעיות כל הדרך, בין אם זה היה עם רשות מקרקעי ישראל, בין אם זה היה עם התקציב שחולדאי לא היה מוכן לשים שקל.

גדי טונס: פשוט בושה.

גדי טונס: המדיניות של חולדאי: דרום תל אביב כחצר אחורית.

גדי טונס: אנחנו בעצם סופגים את כל הבעיות, את כל הפשיעה, את כל הזנות.

גדי טונס: הכול מטואטא מתחת לשטיח, וגם התחבורה הציבורית כולה מנוקזת למקום אחד ויוצרת קטסטרופה.

גדי טונס: כמו שאלעד אמר, חולדאי רוצה איזושהי penn station, כנראה שהוא ביקר פעם בניו יורק וחשב שזה הפתרון הנכון.

גדי טונס: וחולדאי הרי יודע הכול, אז הוא כנראה החליט וזה מה שיהיה.

גדי טונס: אנחנו יודעים שהוא גם מתעב את נצבא, זה לא מפתיע, כולנו מתעבים אותם, אבל הוא החליט שהוא יראה להם מה זה, והוא יוכיח להם שהם לא יצליחו לדרדר את השטח הזה ולקבל פרס.

גדי טונס: סבבה, אבל לא על הגב שלנו.

גדי טונס: זה נכון שלא צריך לתת להם פרס, אבל יש פה הזדמנות חד פעמית שכל הכוכבים הסתדרו וכל משרדי הממשלה נרתמו, וחולדאי בא ושם רגל.

שולה קשת: רק תגיד גם, אז שלא ייקח הלוואה מקובי מימון, 60 מיליון שקל בשביל בניית המסופים במקום שהעירייה תיתן.

גדי טונס: אני קורא פה לכל הגורמים – למשרד להגנת הסביבה, אני קורא לכם לא להתלבט, להכריז על האזור כנפגע זיהום אוויר, וזה יחייב את העירייה לפי החוק לפתור את הבעיה.

גדי טונס: אני קורא למרב מיכאלי להודיע תוך עשרה ימים על פינוי התחנה המרכזית.

גדי טונס: רון חולדאי לא ייתן למטרופולין להיות בלי תחבורה ציבורית עוד שנתיים, ואם כן, אז מקומו לא איתנו.

גדי טונס: אני קורא לעיריית תל אביב לחזור מהטענות המגוחכות שלכם ולגרום לפינוי מידי בשביל התושבים שלכם, כי זאת הסיבה שאתם שם, לדאוג לרווחת התושבים, לא בשביל שום סיבה אחרת ולא לדאוג בשביל דעות של בן אדם אחד ספציפי שחושב שהוא כנראה יודע הכול.

גדי טונס: תודה.

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה גדי, ועכשיו נשמע את מיכאל קנד, נציג שכונות נווה עופר וקרית שלום, ולאחריו תסכם את הדיון מבחינת הדוברים, סגנית ראש עיריית תל אביב-יפו, חברתי, מיטל להבי.

יוראי להב-הרצנו: מיכאל, הבמה שלך.

מיכאל קנד: שלום, לצערי הרב עד עכשיו בוועדה הזו הוטמעה דעה שזה התושבים כנגד בור חסר חשיבות.

מיכאל קנד: אז אני כאן לומר שתושבי דרום תל אביב זה לא רק התושבים שגרים בנווה שאנן, אלא זה עוד 20,000 תושבים שגרים בנווה עופר ובקרית שלום, שכרגע העוגנים החיוביים העירוניים היחידים שיש בקרבתם זה בית המעצר באבו כביר והמכון הפתולוגי לרפואה משפטית.

מיכאל קנד: עכשיו באים ואומרים: תשמעו, בואו נעביר גם את זה לכאן.

מיכאל קנד: ואת זה חשוב לי לחדד – התחנה המרכזית היא לא רק מפגע סביבתי.

מיכאל קנד: תושבים נורמטיביים אינם מעוניינים לחיות במקום שיש בו 5,000 אוטובוסים שנכנסים מדי יום ויום.

מיכאל קנד: ולא רק זה, אלא שאצלנו רוצים ליצור סיטואציה הרבה יותר קשה, כי שכונה קטנה בשם נווה עופר רוצים להקיף משלושה כיוונים במה שהם קוראים מסופים.

מיכאל קנד: יש כבר את מסוף וולפסון שרוצים להרחיב אותו, עכשיו מדברים על מסוף איפה שנמצא משרד הרישוי, שגם אותו הזכירו כאן כמסוף לוגיסטי של כל האוטובוסים, ואומרים: גם נקים מסוף ענק שהוא העתק הדבק של התחנה המרכזית בלוינסקי.

מיכאל קנד: ואני שואל את כל הגורמים המקצועיים במשרד התחבורה: 28 שנה התחנה המרכזית נמצאת איפה שהיא נמצאת, היכן אתם הייתם כדי לבוא ולתכנן ולהוציא תוכנית חלופית לכל הדבר הזה?

מיכאל קנד: מדוע במדינה שהיא מהקטנות בעולם, יש תחנת אוטובוס שנחשבת מהגדולות בעולם?

מיכאל קנד: 28 שנה היה לכם לבוא ולחשוב על פתרונות אחרים.

מיכאל קנד: אבל 28 שנה כולכם שתקתם ולא הצבתם שום אלטרנטיבה תכנותית אחרת ומתקדמת, ועכשיו כל מה שאתם יודעים לעשות זה בואו נעתיק את המפגע הזה, as is, מהתחנה המרכזית בלוינסקי לפנורמה.

מיכאל קנד: נואמים פה כל מיני - - -

יוראי להב-הרצנו: מיכאל, משפט אחרון בבקשה.

מיכאל קנד: כן.

מיכאל קנד: אם האוטובוסים החשמליים הם טובים והמסוף בפנורמה יהיה חשמלי, אז הוא יכול להיות גם בלוינסקי.

מיכאל קנד: נשאלת השאלה מדוע עכשיו.

מיכאל קנד: מדוע עכשיו?

מיכאל קנד: כי אין מה לעשות, הנדל"ן בנווה שאנן עלה מאוד.

מיכאל קנד: 40,000 שקל למטר רבוע במקומות מסוימים היום ברחוב לוינסקי.

מיכאל קנד: האוכלוסייה החדשה שנכנסת לשם, היא בצדק רב רוצה לפנות את זה.

מיכאל קנד: אבל אני כאן לומר לכם, שאותם מחדלים שעשו כשהקימו באופן מקורי בלוינסקי, אסור לעשות להם העתק-הדבק, ולהעתיק אותם דרומה קילומטר אחד אחורה.

מיכאל קנד: בעקבות התחנה המרכזית, המשפחות פה יהגרו החוצה בדיוק בתהליך חברתי דומה כמו שהיה בנווה שאנן.

מיכאל קנד: כשהמשפחות שגרות כיום, הן יהגרו החוצה, במקום ייכנסו כל השוליים החברתיים שהיום מאופיינים בתחנה המרכזית בלוינסקי.

מיכאל קנד: ובראייה הזאת, התחנה המרכזית, איך שהיא היום, היא פשוט כלי לטיהור אתני של תושבים, כלי שבאמצעותו ניתן לטהר פשוט מרחב עירוני מהתושבים המקומיים, לתת 15 שנה - - - להתבשל שמה, ואז אפשר לטפל בזה.

יוראי להב-הרצנו: אני חושב שהצגת את הדעה הנגדית היטב, אני רק אדייק אותך, לא מדובר להעביר את כל התחנה המרכזית כמו שהיא למסוף, אלא לייצר מספר מסופים.

יוראי להב-הרצנו: חלקם ימוקמו בשכונה הזו, ובחלקם במקומות אחרים, כך שהיה חשוב לי לדייק אותם.

יוראי להב-הרצנו: תדבר עכשיו מיטל להבי, סגנית ראש עיריית תל אביב-יפו, ולאחריה ניתן דברי סיכום לנציג משרד התחבורה שהבטחתי לו זכות תגובה.

יוראי להב-הרצנו: מיטל, הבמה שלך, בבקשה.

מיטל להבי: תודה יוראי, אני ממש מתנצלת שאני מצטרפת רק עכשיו, נודע לי על הדיון הזה באקראי וצר לי שכך הוא.

מיטל להבי: זהו דיון חשוב מאוד על מפגע לאומי שבאמת צריך להזיז אותו.

מיטל להבי: בעירייה עבדנו במשך שלושת השנים האחרונות, שנתיים עם משרד התחבורה, כדי להעתיק את המפגע הזה ולפצל אותו ואת תנועת האוטובוסים לארבעה מוקדים: אחד מהם כמובן נשאר קצת בתחנה המרכזית, החרש, הלוחמים ופנורמה.

מיטל להבי: שמעתי את הדובר האחרון בתשומת לב, אני רק רוצה לומר שבצפון תל אביב יש לנו תשעה מסופים.

מיטל להבי: יש לנו ברידינג, בשושנה פרסיץ, בתל ברוך, באוניברסיטה, ברמת החיל.

מיטל להבי: זאת אומרת שהשיטה הזו של מסופים מפוצלים היא שיטה שלא מייצרת מפגע.

מיטל להבי: אני בעצמי גרה ליד הכרמלית.

מיטל להבי: מדובר במסוף שטוב לגור לידו, למרות שהוא לא משוכלל כמו המסופים שמתכננים בפנורמה, אבל הוא בהחלט חינך את הילדים שלי לנסוע בתחבורה ציבורית.

מיטל להבי: ואנחנו משפחה עם ארבעה בוגרים ומסתפקים ברכב אחד.

מיטל להבי: אין שום כוונה לפגוע בתושבי הדרום, אני חושבת שהפתרונות שיימצאו, הם פתרונות מודרניים למסוף מחושמל שנמצא במרחק סביר מהבית ושייצר משאב.

מיטל להבי: אז מה הבעיה?

מיטל להבי: הבעיה היא אתר הטבע העירוני שנמצא במקום ובעצם תקוע בלב האתר הזה, כשכל חלופה אחרת דורשת פינויים מהירים או תכנון אחר.

מיטל להבי: בהינתן שיצא צו חנייה לאזור הזה, שלא יושם, וכנראה האמירות בכלל הם אמירות על קושי סטטוטורי להוציא היתר במקום שיש בו אתר טבע עירוני בגלל התנגדויות צפויות כאלה ואחרות.

מיטל להבי: אני רוצה להזכיר שכשמדובר במפגע לאומי שפוגע באיכות החיים של התושבים שגרים בסביבה, אבל גם מבייש את כל מי שמשתמש בתחבורה הציבורית וצריך להיכנס למקום הזה.

מיטל להבי: אי אפשר לעודד תחבורה ציבורית ולשלוח אנשים להיכנס למקום הזה.

מיטל להבי: אני חושבת שאולי יש לנו פתרונות משפטיים נוספים שהוזכרו בזמנו על ידי היועצת המשפטית של עיריית תל אביב.

מיטל להבי: אחת מהן זה ללכת לתוכנית ות"לית, תוכנית של תשתית לאומית שכל אחת מהשרות יכולה להכריז עליה וגם חברה ממשלתית יכולה להכריז עליה או להשתמש בסעיף 266 בחוק התכנון והבנייה, גם שם יש סעיף שמאפשר הכרזה על מיזם לאומי זמני.

מיטל להבי: כך או אחרת, יש פתרונות אם אנחנו חוששים מקושי סטטוטורי של מעבר בוועדות המחוזיות לאור קיומו של סקר משנת 2012, בואו ננסה למצוא פתרונות אחרים.

מיטל להבי: למרות שאני בדעה חד משמעית שחיי אדם קודמים לאתר טבע עירוני, כל שכן, שכל ארגוני הסביבה אומרים שהוא לא בעל חשיבות עליונה.

מיטל להבי: אני אומרת – שעת כושר, שעת הזדמנות, חייבים לכנס את כל הכוחות, אם צריך עוד דיון ברמה מקצועית, לבחון את כל האפשרויות המשפטיות ולפתור את הסוגיה הזאת, כי החיים של האנשים שם תלויים והתקווה כבר עשרות שנים להזזת התחנה – יש לנו הזדמנות שלא תחזור על עצמה.

יוראי להב-הרצנו: מיטל להבי, תודה רבה.

מיטל להבי: תרשמו את שני הסעיפים: גם תוכנית ות"לית, ו-266 בחוק התכנון והבנייה.

יוראי להב-הרצנו: מיטל, הסעיפים נרשמו, תודה רבה.

יוראי להב-הרצנו: ניר משה, תרצה לומר מילות סיכום?

ניר משה: ממש בקצרה, אני חושב שלפעמים כל המוסיף גורע.

ניר משה: קודם כל, אני משתמש בתחבורה ציבורית ומבקר בתחנה המרכזית לפחות פעמיים בחודש.

ניר משה: כמובן שגם אני מבין את המפגע, ומתוך המקום הזה, המשרד פעל ופועל לפינוי.

ניר משה: בסוף, הסיפור של היפוך הפירמידה, שהשרה שמה דגש משמעותי מאוד עליו והקצאת משאבים משמעותית מאוד כדי להעביר אנשים לתחבורה ציבורית מחייב אותנו לקבל החלטות אחראיות מאוד בנושא הזה.

ניר משה: אם נפגע בתחבורה הציבורית, והתחנה המרכזית היא מרכז משמעותי מאוד אם נרצה או לא, היא תוכננה לפני שנים והיא קיימת שם.

ניר משה: היא בסוף אמצעי שמאפשר לנו להסיע עשרות אלפי נוסעים ביום.

ניר משה: כמובן שאנחנו לא נרצה להיות בסיטואציה שבה אנחנו מפחיתים את השימוש בתחבורה ציבורית ומעבירים אנשים לרכב פרטי.

ניר משה: חשוב להגיד שמתוך הדיון פה משתמע שלפחות עיריית תל אביב מבינה שאם שמים את ערכי הטבע אל מול סיפור הפינוי, זה נראה שנכון לפנות.

ניר משה: והקשיים שהם מציפים פה הם קשיים משפטיים ולאו דווקא ערכי טבע.

ניר משה: חשוב להגיד את זה, זאת אמירה שאני שומע אותה בצורה כזו ברורה בפעם הראשונה.

ניר משה: ואם זו הבעיה, אז לדעתי יש כל מיני דרכים שהעירייה יכולה לקדם פתרונות אליהם.

ניר משה: אגב, הנושא הזה של צו חנייה הוא פתרון.

יוראי להב-הרצנו: נכון.

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה לך, ועכשיו אסכם את הדיון.

יוראי להב-הרצנו: ראשית כל אני רוצה להודות לכל משרדי הממשלה, לנציגי העירייה ולכל הגורמים שנרתמו לקיום הדיון מהיום למחר, כולל לצוות הוועדה, ללירון וללאה ולסגניתה של לאה, שוש, תודה רבה.

יוראי להב-הרצנו: אני רוצה להודות לחברה הישראלית שהציפה את הדיון, לחברי המועצה שולה קשת ורועי אלקבץ על הפעילות שלהם בנושא, וגם לאלעד הוכמן ומגמה ירוקה שלא מרפים בסוגיות הסביבתיות.

יוראי להב-הרצנו: חברות וחברים, האינטרס הציבורי ואני חושב שזה עלה פה בהסכמה רחבה הוא פינוי כמה שיותר מהר של המפגע הסביבתי של התחנה המרכזית החדשה.

יוראי להב-הרצנו: מה שהוגדר פה על ידי הגורמים המוסמכים כאחד מהמפגעים הכי קשים ברמה הסביבתית, שמסב נזק בריאותי מידי לתושבי דרום תל אביב.

יוראי להב-הרצנו: חשוב לציין בהקשר הזה שתושבי דרום תל אביב הם בראש ובראשונה אזרחי ישראל וככל אזרחי ישראל, מגיע להם לחיות בסביבה נקייה מזיהומים להם, לילדיהם ולסובבים אותם.

יוראי להב-הרצנו: הפתרון שהושג פה והוצג על ידי משרד התחבורה משקף מאמצים ניכרים של כל רשויות המדינה והרשות המקומית שבוצעו לאורך השנה האחרונה, הוא מגלם גם את הפתרון ואת המדיניות שמובילה שרת התחבורה מרב מיכאלי, ופה גם המקום לשבח אותה על המדיניות שלה, לעודד שימוש בתחבורה ציבורית והפחתת הזיהום.

יוראי להב-הרצנו: אני חושב שגילינו פה, כמו שציין נציג משרד התחבורה, שקיימים מחסומים רגולטוריים שניתן לפתור אותם, והוועדה קוראת לעיריית תל אביב-יפו, יחד עם רשויות המדינה לכנס את המשאבים הנדרשים כדי להתגבר על אותם מחסומים רגולטוריים.

יוראי להב-הרצנו: הם נפתרו בעבר, אך לא מומשו, כמו צו החניה שהוצא ביולי.

יוראי להב-הרצנו: אסור לתת לשעת הכושר הזו של פינוי התחנה המרכזית החדשה והסרת המפגע הסביבתי הזה מעל תושבי תל אביב-יפו לחמוק מבין ידנו.

יוראי להב-הרצנו: נקיים דיון מעקב בשבוע הבא כדי להבין האם נמצא פתרון בין רשויות המדינה להרשות המקומית.

יוראי להב-הרצנו: אנחנו לא נרפה.

יוראי להב-הרצנו: מדובר בבריאות של תושבי תל אביב-יפו, ואסור להפקיר אותם.

יוראי להב-הרצנו: בייחוד אם מדובר במחלוקת רגולטורית.

יוראי להב-הרצנו: ישבו נא הרגולטורים וימצאו פתרונות.

יוראי להב-הרצנו: אנחנו נסייע לכם ככל הנדרש, וכאמור אנחנו נקיים ישיבת מעקב.

יוראי להב-הרצנו: הנושא הזה חשוב ובעל אינטרס לאומי, ואנחנו נוודא שהדברים הנכונים קורים.

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה שוב לכולם, ונתכנס שוב שבוע הבא.