ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 147, 2021-12-26 16:34

גלעד קריב: מכובדיי, אנחנו שבים לדיון בנושא תקנות התו הירוק.

גלעד קריב: זה דיון חשוב ומשמעותי.

גלעד קריב: שבו אלינו נציגות משרד הבריאות, הידלדלנו מעט בחברי הכנסת הנוכחים אבל חבר הכנסת מקלב אתנו כך שאנחנו בטוחים ורגועים.

אורי מקלב: כל אזרח ישראלי שמגיע ממדינה אדומה נכנס היום למלונית?

גור בליי: לא.

גור בליי: רק לא מחוסן.

אסתי ורהפטיג: מי שמחוסן לא הולך למלונית.

אסתי ורהפטיג: בכפוף לזה שהוא חותם על ההסכמון, הוא הולך הביתה.

אסתי ורהפטיג: חותם על זה בשדה התעופה.

גלעד קריב: אנחנו שבים לדבר על נושא התקנות.

גלעד קריב: שמענו את הדברים החשובים של פרופסור זרקא ושמענו גם את הדברים החשובים של דוקטור ליבוביץ.

גלעד קריב: אני מבקש להמשיך ולשמוע עוד מספר דוברים ככל שהם נמצאים אתנו ב-זום ואז ניגש להקראה ולסיכום הדברים.

גלעד קריב: מפרופסור זרקא אנחנו נבקש לשמוע את הנתונים וההצדקה להבחנה בין המחוסנים ללא מחוסנים, אבל בינתיים אני מבקש להמשיך את סבב ההתייחסויות של הדוברים מן החוץ וגם את עורך הדין פסטרנק שנמצא אתנו כאן.

גלעד קריב: פרופסור חגי לוין מההסתדרות הרפואית נמצא אתנו?

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: פרופסור צבי בנטואיץ נמצא אתנו?

צבי בנטואיץ: כן, אני נמצא.

גלעד קריב: בבקשה.

גלעד קריב: נבקש את התייחסותך.

גלעד קריב: אנחנו ממשיכים לבקש מהדוברים להציג את הדברים באופן תמציתי כדי שנמצה את הדיון.

צבי בנטואיץ: תודה רבה שהוועדה נותנת לנו להתבטא.

צבי בנטואיץ: אני כמובן מדבר בשם המועצה הציבורית למשבר הקורונה.

צבי בנטואיץ: אנחנו שלחנו הבוקר מסמך מעודכן שמתייחס בין השאר לנושא של התו הירוק והמסמך הזה הוא כמובן מעוגן בשורה ארוכה של מובאות מדעיות ומאמרים מדעיים.

צבי בנטואיץ: שלחנו את המסמך לכל חברי הכנסת ולשרים.

צבי בנטואיץ: לכן אני אקצר כי אני מציע שתסתכלו במסמך משום שהוא מתייחס גם מעבר לעניין של התו הירוק והוא מציע ומדבר על מה לא לעשות ומה כן לעשות.

צבי בנטואיץ: כדי שלא יהיה מקום לספק, אנחנו בעד חיסונים, אנחנו לא מכחישי קורונה, אנחנו אנשים עתירי ניסיון שרוצים בטובת העניין כאשר הדבר העיקרי שמדריך אותנו הוא שיש אלטרנטיבה, יש פתרונות אלטרנטיביים לפתרונות שמציע משרד הבריאות.

צבי בנטואיץ: זה כמו בכל מצב ובוודאי במצב שבו אנחנו לא יודעים הרבה מאוד ואז ראוי ונכון להקשיב לדעות אלטרנטיביות לפני שמקבלים החלטות.

צבי בנטואיץ: לגופו של עניין.

צבי בנטואיץ: הסיפור הזה של התו הירוק, ואני חושב שזה נאמר ואפילו בשאלות של חברי הכנסת,, אני רוצה להתחיל דווקא מפרופסור זרקא שלקח את הדוגמה של סגירת השמיים ואמר דברים נכונים מאוד ואמר שאין טעם יותר בסגירת השמים.

צבי בנטואיץ: אני חושב שמהתחלה אולי לא היה טעם אבל זה לא משנה.

צבי בנטואיץ: אני חושב שזאת דוגמה טובה בה רואים את המציאות ומבינים שאין טעם לעשות את הדבר שלא עונה על המטרה לשמה הושם.

צבי בנטואיץ: זאת אומרת, חסימת השמיים כדי למנוע את כניסת נגיף ה-אומיקרון, היום היא מיותרת כי הוא כאן והוא כבר מתפשט אצלנו וזה לא תלוי באותם מקרים בודדים שמגיעים כמאומתים מבחוץ.

צבי בנטואיץ: ברוח דומה אני חושב שהסיפור של התו הירוק, דוקטור ליבוביץ שאמנם הייתה קצת אמוציונאלית מדי אבל בגדול היא ביטאה דבר מאוד נכון שגם הוא בא לידי ביטוי בתוך המסמך.

צבי בנטואיץ: אנחנו מבינים שמחוסנים יכולים להידבק.

צבי בנטואיץ: לדאבוננו אני אומר את זה.

צבי בנטואיץ: מצד שני אני אומר שהחיסון הוא מצוין, הוא מגן מפני מחלה קשה ומפני מוות ובזה עדיין כנראה שזה נמשך הרבה יותר מאשר ההגנה מפני ההידבקות.

צבי בנטואיץ: אם היינו צריכים עוד דוגמה חיה, שמעתי עכשיו ברדיו שגם הבת של בנט וגם הבת של שאשא ביטון נדבקו חרף העובדה שהן מחוסנות.

צבי בנטואיץ: זאת המחשה מאוד טובה לכך שהתו הירוק שבעצם אומר לנו שאנחנו מחוסנים ולכן אנחנו מוגנים – הוא לא נכון.

צבי בנטואיץ: זאת אומרת, זה כמעט אפילו הפוך.

צבי בנטואיץ: אנשים שהולכים עם התו הירוק וחושבים שהם לא יידבקו, הם בהחלט לפחות חשופים לסכנת ההידבקות.

צבי בנטואיץ: אני לא אכנס למספרים אבל זה המסר העיקרי.

צבי בנטואיץ: לכן אני חושב שהדיון הזה, צווי החירום והתקנות הקשות האלה שמטילים על מקומות המסחר, אין להם מקום.

צבי בנטואיץ: ממש אין להם מקום כשהם תלויים בתו הירוק והתו הירוק לא מגן מפני ההידבקות.

צבי בנטואיץ: אני רוצה לקצר את דבריי ולומר שתסתכלו במסמך שלנו, יש בו את כל התיעוד, יש בו את התמיכה המדעית.

צבי בנטואיץ: אנחנו לא מדברים על שום דבר שהוא הגיגים או משאלות לב.

צבי בנטואיץ: אני לא יודע אם היום ניתן לבטל, אני מניח שכבר הצבעתם ואלה תקנות שייכנסו אבל לפחות תסתכלו עכשיו על הזמן הקרוב ותבינו שאין היגיון במחשבה שהתו הירוק מגן מפני הידבקות.

גלעד קריב: ברשותך, אני מבקש לשאול אותך שתי שאלות.

גלעד קריב: לפני שאשאל אומר לך שהתקנות עוד לא אושרו על ידי הוועדה.

גלעד קריב: אנחנו במצב שגם אם לא נאשר אותן, הן תיכנסנה אוטומטית לתוקף.

גלעד קריב: אנחנו יכולים לדחות אותן, יכולים לשנות את מועד כניסתן לתוקף.

גלעד קריב: עוד לא אישרנו אותן.

גלעד קריב: גם אנחנו או לפחות אני שותף לחשש שברגע שייקבע כאן תקדים של תו ירוק מורחב, יהיה קשה לסגת לאחור.

גלעד קריב: חשוב לי לומר לנציגות הממשלה וגם לפרופסור זרקא, הפרויקטור שנמצא אתנו ב-זום, שבעיניי ככל שנאשר את התקנות – והתקנות בסופו של דבר מותקנות על ידי הממשלה – אני חושב שהתפקיד המרכזי של הוועדה הזאת בשבועות הקרובים, זה נכון גם לגבי התו הירוק המורחב, זה נכון גם לעניין הרשימה של המדינות האדומות שתגיע לפתחנו – התפקיד המרכזי שלנו יהיה לוודא שמה שמוגדר כצעדי חירום על ידי הממשלה, לא הופך לצעדי קבע של התמודדות עם הקורונה וכאן חובת ההוכחה תהיה עלינו ונצטרך לראות מה עושים.

גלעד קריב: לשתי השאלות שלי.

גלעד קריב: גם בנתונים שהציגה דוקטור ליבוביץ – ואלה דברים שגם עלו בניירות עמדה שלכם – גם כאשר אתם מדברים על מחקרים שעוסקים בהידבקות של מחוסנים ולא מחוסנים בזירה הביתית, אכן באותם מחקרים עולה שהחיסון הוא לא הגנה טובה מאוד מפני הידבקות כאשר אתה נמצא במגע מאוד מאוד קרוב ומתמשך עם מאומת.

גלעד קריב: למשל בן ביתך.

גלעד קריב: אבל גם במחקרים האלה אנחנו עדיין רואים הבדל – הוא לא הבדל של שמיים וארץ אבל הוא גם לא הבדל זניח, ואי אפשר לומר על זה חוסר מובהקות סטטיסטית כשאתם משתמשים במחקר כדי להוכיח – כאשר בסופו של דבר יש פער של 50 אחוזים.

צבי בנטואיץ: 30 אחוזים.

קריאה: 35 מול 28.

גלעד קריב: סליחה.

גלעד קריב: פער של שליש.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: של 33 אחוזים.

גלעד קריב: השאלה שלי היא האם הפער הזה לא מצדיק שימוש בכלי הזה כאשר כאן אנחנו מדברים על מגע מאוד מאוד קרוב עם המאומת.

גלעד קריב: זאת שאלה אחת.

גלעד קריב: שאלה שנייה שאני רוצה לשאול אותך.

גלעד קריב: מכיוון שאין היום ויכוח על נושא התחלואה הקשה, אנחנו עוד לא יודעים בדיוק מה המשמעות של ה-אומיקרון ואיך לשקלל את קצב ההדבקה אל מול העובדה שיתכן וה-אומיקרון מביא למחלה יותר קלה.

גלעד קריב: איפה זה בסופו של דבר ייסגר, כנראה צריך עוד איזשהו פרק זמן.

גלעד קריב: האם בהינתן ההסכמה המדעית שככל הנראה החיסון הטרי כן מוריד את התחלואה הקשה, האם ברמה המערכתית כאשר מה שנמצא לנגד עינינו זאת שאלת הספיקה של מערכת הבריאות, האם זה השלב לעת הזאת, לשלב הזה של ההתמודדות עם חוסר הוודאות של ה-אומיקרון יש מקום להחיל ולהרחיב את התו הירוק רק מן הטעם הזה?

גלעד קריב: לא מן הטעם של ההדבקה וההידבקות אלא של צמצום הסיכון למקרים של תחלואה קשה.

גלעד קריב: אתה צודק בדבר אחד, ואני חושב שכאן כבר חל שינוי, שחייבים שהציבור יבין שהחיסון לא מונע באופן מאוד יעיל הדבקה.

גלעד קריב: האזרחים שהם בקבוצות חיסון, גם אם הם מחוסנים, כדאי שייקחו את הדבר הזה בחשבון כשהם מגיעים להתקהלויות, גם אם הן בתו ירוק.

גלעד קריב: העלינו כאן את שאלת הצורך בהטלת מגבלת התקהלות ללא קשר לתו הירוק, בוודאי ברמה הפרסומית נכון לפרסם לקבוצות אוכלוסין שהן בסיכון שאולי בשבוע-שבועיים הקרובים, גם אם הם מחוסנים, אל תלכו למקום של התקהלות עם תו ירוק או בלי תו ירוק.

גלעד קריב: האם הפער בסיכון לתחלואה קשה בנתוני אי הוודאות הנוכחיים לא מצדיק בשבועיים הקרובים, בשלושת השבועות הקרובים, הרחבה של התו הירוק בגלל מקדם ההדבקה הדרמטי של ה-אומיקרון?

צבי בנטואיץ: אני אענה לך קודם על השאלה השנייה ואחר כך על הראשונה.

צבי בנטואיץ: קודם כל, מה שאני אומר, הלא בסופו של דבר זה אחד הדברים שמאפיינים את המומחים היום.

צבי בנטואיץ: אף אחד מאתנו לא יכול להגיד שזאת בטוח האמת הצרופה.

צבי בנטואיץ: מכאן נובעת גם הגישה הקיצונית או הגישה המקלה.

צבי בנטואיץ: הסיבה שאני אומר ביותר ביטחון לגבי הגישה המקלה היא בגלל שתי סיבות שאני חושב שהן מאוד ראויות לדיון הזה.

צבי בנטואיץ: הדבר המתריע לגבי עניין של קריסת מערכת הבריאות, אנחנו דיברנו על זה הרבה פעמים.

צבי בנטואיץ: ראשית, היא לא קרסה והיא לא קרסה גם כשהייתה שפעת קשה.

צבי בנטואיץ: שמענו הבוקר שיש חולה אחד ב-אומיקרון.

צבי בנטואיץ: זאת אומרת, יש לנו מספיק זמן כדי לראות שנגיד התחזית שאני עומד מאחוריה היא מבוססת נגיד על אנגליה ועל דרום אפריקה.

צבי בנטואיץ: היא אומרת שהסיכוי שיהיה מצב שבו יהיו אלפי חולים והמערכת תקרוס – הוא מאוד מאוד קטן.

צבי בנטואיץ: אבל להגיד שאנחנו נראה שיש עלייה, תמיד אפשר לשנות את ההערכה הזאת.

צבי בנטואיץ: הדבר הקובע הוא לא מספר המאומתים.

צבי בנטואיץ: מספר המאומתים הוא עוד פחות קובע היום לנוכח העובדה שכולם מסכימים שה-אומיקרון הוא כנראה פחות קשה ולא גורם למחלה קשה.

צבי בנטואיץ: מומחי משרד הבריאות – וזה דבר שחוזר על עצמו – מה שמציין אותם, ואני לא כופר במומחיותם ואני לא כופר בניסיון שלהם אלא אני אומר שהפירוש שהם נותנים הוא תמיד מחמיר.

צבי בנטואיץ: לאורך כל המגיפה הזאת, תמיד שמענו תחזיות קשות על דברים שיקרו והם לא קרו.

צבי בנטואיץ: אז המינימום שאפשר לומר הוא שלפחות התחזיות שהם נתנו לא התאמתו ויש סיכוי שהם גם לא מתאמתות עכשיו.

צבי בנטואיץ: אני טוען שזה לא רק סיכוי.

צבי בנטואיץ: הסיכוי שהן לא יתאמתו, הוא גדול.

צבי בנטואיץ: התשובה השנייה נוגעת יותר לחזרה לבסיס של המגיפה הזאת.

צבי בנטואיץ: המגיפה איננה מסוכנת למרבית האוכלוסייה.

צבי בנטואיץ: היא לא מסוכנת.

צבי בנטואיץ: לכן הדגש צריך להיות, וכן, צריך לעשות הכול כדי שאוכלוסיית הסיכון, אלה שהם בגיל מבוגר, אלה שיש להם גורמי סיכון, יהיו מחוסנים כי החיסון כן מגן עליהם באופן יחסי.

צבי בנטואיץ: לכן גם לשאלתך האם אנחנו לא מסכנים אותם בגלל שיש 30 אחוזים הבדל בין המחוסנים ללא מחוסנים מבחינת ההידבקות, זה זניח לגבי מרבית האוכלוסייה.

צבי בנטואיץ: לכן צריך את הדגש, אני מסכים, וצריך משרד הבריאות לעשות הכול כדי שאוכלוסיית הסיכון תהיה באמת מחוסנת ואני מאמין שזה אכן הדבר הנכון לעשות.

גלעד קריב: תודה פרופסור בנטואיץ.

גלעד קריב: חבר הכנסת בגין, דומני שרצית גם אתה לשאול שאלה את פרופסור בנטואיץ.

זאב בנימין בגין: לא שאלה.

זאב בנימין בגין: מבחינת סיכום והחלטות.

גלעד קריב: בוודאי.

גלעד קריב: רק נסיים לשמוע את הדוברים.

גלעד קריב: יש לנו עוד שלושה דוברים שנשמע אותם ואז נתייחס לעניין.

גלעד קריב: מר אופיר שריד, אני מניח שהוא אתנו ב-זום, יושב ראש פורום הקניונים.

גלעד קריב: אחריו ידבר שחר תורג'מן, יושב ראש התאגדות רשתות המסחר ואחריו עורך הדין פסטרנק.

אופיר שריד: אחר צוהריים טובים.

אופיר שריד: אתה מנהל את הישיבה הזאת ואנחנו נהנים לשמוע אותה מהבוקר וגם להיות שותפים.

גלעד קריב: יש תענוגות יותר משובחים שאפשר לחשוב עליהם.

אופיר שריד: לאורך השבועיים האחרונים קיבלנו שיתוף פעולה מאוד טוב ממשרדי הכלכלה, האוצר, משרד ראש הממשלה בהידברות.

אופיר שריד: התוצאה אליה בסופו של דבר מגיעים בתקנות היא לא התוצאה אליה רצינו להגיע.

אופיר שריד: אני אתייחס למספר דברים רלוונטיים לקניון ולמה שמשתמע ממנו, ואעשה זאת בקצרה.

אופיר שריד: קודם כל, התוצאה הסופית שלא דיברו אתנו עליה היא לגבי מתחמי המזון.

אופיר שריד: לא יכול להיות שמתחם המזון שהוא מתחם שיכולים לגדר אותו ולסגור אותו ויש סרטים מסביבו, לא יוכל לשרת את מי שיש לו תו ירוק.

אופיר שריד: אם החלטנו שארוחות בכל מקום במדינת ישראל, במסעדות קטנות ובמסעדות גדולות, באירועים ובגני אירועים נמצאים בתו ירוק – אין שום סיבה ששם, אם אנחנו כקניון יכולים לפקח, זה לא יהיה.

אופיר שריד: גם לא שאלו אותנו האם אנחנו יכולים לפקח ואם ישאלו אותנו, אני אגיד כן.

אופיר שריד: אני מוכן להעמיד מישהו שיעמוד בכניסה למתחם המזון המהיר ויבדוק תו ירוק.

אופיר שריד: משפחה עם ילדים שיש להם תו ירוק וקנו במתחם מזון מהיר, למה לא לאפשר להם למכור בתו ירוק כדי שאנשים יוכלו לאכול את הפיצה שלהם, את ההמבורגר שלהם עם התו הירוק ולהמשיך לקיים שגרה?

אופיר שריד: על מה הם נענשים?

אופיר שריד: לא ברור למה דווקא החלק הזה של העסקים נענש.

אופיר שריד: לא זו אף זו, גם כתוב בתקנות משהו ממש הזוי, שדוכנים לממכר אוכל לא יכולים למכור בתו ירוק ל-Take away.

אופיר שריד: קרי, ניקח את רולדין כדוגמה שהוא נמצא בכניסה לקניון.

אופיר שריד: יש גם את מאפה נאמן שהוא בכניסה השנייה.

אופיר שריד: אנשים קונים חלות לשבת או עוגה לשבת.

אופיר שריד: הם לא יכולים לקנות אותה וללכת, רק למי שיש תו ירוק, אבל את העוגה הזאת הם יקנו בסופר או בכל מקום אחר מחוץ לקניון בלי תו ירוק.

אופיר שריד: למה דווקא הדוכן שבקניון לא יכול למכור ב-Take away אלא רק לבעלי תו ירוק?

אופיר שריד: הרי אותו אדם לא אוכל את זה במקום אלא לוקח את זה אתו.

אופיר שריד: זה דבר שני שהוא באמת סתם פוגע בעסקים.

אופיר שריד: אין בזה שום אלמנט אפידמיולוגי.

אופיר שריד: אנשים עומדים עם מסכות ועומדים בתור באופן מסודר, שני מטרים מרחק בין אחד לשני, לוקחים את העוגה או את החלה לשבת שקנו והולכים הביתה.

אופיר שריד: למה לפגוע בהם?

אופיר שריד: יש המון עסקים שזה מרב הפדיון שלהם, שאחוז מאוד ניכר מהפדיון שלהם זה מה שלוקחים ב-Take away והולכים.

אופיר שריד: אלה עסקים שכמעט ואין להם שולחנות ישיבה.

אופיר שריד: יש להם אולי כארבעה שולחנות ואנשים באים, קונים והולכים.

אופיר שריד: למה להוריד להם חצי מהפדיון?

אופיר שריד: בעיניי זה דבר מוזר.

אופיר שריד: כל התהליך הזה התחיל עם תווים ירוקים בקניון ואני אזכיר.

אופיר שריד: כולם מדברים על הקניונים אבל זה כל המסחר.

אופיר שריד: כל המסחר במדינת ישראל, אין לו מושג שהחל מהלילה הוא נדרש לתו ירוק.

אופיר שריד: הייתי הבוקר בפגישה בבני ברק, ברחוב ששת הימים, שם יש חנויות כמו טרקלין חשמל, מוצרים לבית וחדרי ילדים – כל בעלי החנויות האלה שהן בשטח של מעל 100 מטרים, לפי התקנות שיאושרו הלילה, מחר בבוקר הם צריכים להעמיד שומר בכניסה.

אופיר שריד: ברחוב ששת הימים, כל חנות שם היא בשטח של מעל 100 מטרים.

אופיר שריד: איפה יהיו שומרים?

אופיר שריד: מי שומר מחר בבוקר?

אופיר שריד: למה אתם מתקינים תקנות ולא סוגרים את הדברים ולא נועלים אותם?

אופיר שריד: בסוף יש זילות בתקנות האלה .

אופיר שריד: אנחנו מהתחלה, גם רשתות המסחר, ותכף שחר ידבר, וגם אנחנו כקניונים רוצים לשתף פעולה ורוצים שכמה שיותר אנשים יתחסנו.

אופיר שריד: אנחנו מחוסנים ואנחנו מגיעים לתו סגול בקניונים, אוכפים אותו ומוציאים על כך המון כסף, אבל כאשר הדברים לא תפורים עד הסוף, זה גורם לזילות בתקנות האלה.

אופיר שריד: אין מצב שמחר בבוקר בכל מדינת ישראל, בכל חנות ברחוב או בכל קניון, יהיה שומר בכניסה.

אופיר שריד: זה יעמיס כפרסה את ממשלת ישראל ואת הוועדה שאתה עומד בראשה ועומדת לאשר את זה.

אופיר שריד: לכן אני ממליץ לדחות את זה עד שיסגרו את הפינות האלה כי אין שומרים למחר בבוקר, בטח לא שומרים מחוסנים.

אופיר שריד: גם אם תרצה שומרים מחוסנים ותגיד שאתה כמדינת ישראל, ממשלת ישראל מוכנה לשלם להם 80 שקלים לשעה ואני מסבסדת את זה, משרד האוצר מסבסד את זה – אין.

אופיר שריד: אתה מדבר על 20 אלף שומרים.

אופיר שריד: אלה התקנות שאתם הולכים לאשר הלילה.

אופיר שריד: לכאורה אתה צריך 20 אלף שומרים בכל חנות בבני ברק, בכל חנות בתל אביב, בכל חנות בכל קניון, בכל חנות בפתח תקווה וגם בראש העין ובכל מקום כאשר לפי התקנות האלה יהיה שומר – אין לך כל סיכוי.

גלעד קריב: לא מדובר תמיד על שומר אבל בסדר.

אופיר שריד: אם לא מדובר על שומר, אנחנו נשמח להבהרה בנושא הזה כיוון שמדובר כאן על הכנסות.

אופיר שריד: הרבה עיתונאים רוצים להגיע לצלם ולראות איך זה עובד.

אופיר שריד: אני לא יודע מה להגיד להם, איך זה הולך לעבוד.

אופיר שריד: אנחנו הצענו הצעה בתחילת השיחות עם המשרדים לפיה התו הירוק יהיה במעמד הקנייה.

אופיר שריד: כלומר, לא ניתן יהיה לקנות בלי התו הירוק.

אופיר שריד: יש בהצעה הזאת חסרון, יהיה מצב שתבוא אימא עם שלושה ילדים לא מחוסנים, האימא תקנה והילדים הלא מחוסנים שם.

אופיר שריד: דרך אגב, ממילא זה קורה בחנויות הקטנות.

אופיר שריד: חנות בשטח של 80 מטרים, ממילא האימא נכנסת עם הילדים הלא מחוסנים וגם לחנות בשטח של 120 מטרים, היא גם תיכנס עם הילדים הלא מחוסנים אלא שבמעמד הקנייה, אם היא לא מחוסנת, אי אפשר למכור לה.

אורי מקלב: אותה אימא, אפשר יהיה לקנוס אותה.

גלעד קריב: בנקודה הזאת של היכן מתבצעת הבדיקה של התו הירוק, אני רוצה לומר שוב שאני חושב שזה דבר שהממשלה צריכה לתת עליו את הדעת.

גלעד קריב: אני לא בטוח שנוכל בהכרח להביא את השינוי הזה כרגע.

אורי מקלב: אולי נפריד, אולי זה יהיה מקובל להפריד בין חנויות האוכל שיצטרכו שומר.

אורי מקלב: אבל לדוגמה זה לא כך בחנות חשמל שמספר הקונים שנכנסים אליה עומד על 20 קונים ביום או חנות רהיטים.

גלעד קריב: אי אפשר להיכנס לרזולוציות האלה.

אורי מקלב: מי שצריך להיות בכניסה גם נמצא רחוק יושב בפנים.

אורי מקלב: כך בנויות החנויות האלה.

אורי מקלב: אנשים נכנסים לאותה חנות חשמל או לחנות הרהיטים.

אורי מקלב: הוא מראש צריך לעמוד בכניסה ולא לתת או כן לתת לאנשים להיכנס?

אורי מקלב: זה לא מציאותי.

אורי מקלב: אלה לא חנויות אוכל או מסעדות או רשתות מזון גדולות.

גלעד קריב: אני לא יודע איך אפשר למתוח את הקו כאן בין הסוגים אבל נראה.

גלעד קריב: תודה רבה.

גלעד קריב: מר שחר תורג'מן, בבקשה, יושב ראש התאגדות רשתות המסחר.

שחר תורג'מן: תודה רבה כבוד היושב ראש.

שחר תורג'מן: אנחנו מייצגים מחזור שנתי של 80 מיליארד שקלים, 300 אלף מועסקים, 20 אלף חנויות.

שחר תורג'מן: אני רוצה קודם כל להחמיא לך על איך שאתה מנהל את הדיון הזה.

שחר תורג'מן: באמת, תענוג זה לא אבל מקצועי זה כן.

גלעד קריב: תודה.

שחר תורג'מן: לא אפשרת לדוקטור ליבוביץ להראות לכם מחקרים לפיהם שההדבקות לא מתבצעות במסחר.

שחר תורג'מן: יש מחקרים בין-לאומיים שההדבקות לא מתבצעות במסחר.

שחר תורג'מן: דרך אגב, בניגוד למה שנאמר לך למשרד הבריאות אין – כי מעולם לא הוצג לנו – מחקר שהמסחר מדבק.

שחר תורג'מן: אני מסב את תשומת לך.

שחר תורג'מן: תבקש.

שחר תורג'מן: אני רוצה לציין את האבסורד.

שחר תורג'מן: האבסורד הוא שלמסחר בכל ישראל מגיעים בתחבורה ציבורית, בלי תו סגול או תו ירוק, ממקומות העבודה בלי תו ירוק או תו סגול, מבתי המשפט בלי תו ירוק או תו סגול, מביטוח לאומי ומכל המקומות בארץ בלי תו ירוק או תו סגול, הם מגיעים למסחר ואז בתוך המסחר, בתוך הקניון נכנסים כולם בלי תו סגול או תו ירוק, כולם נכנסים ועוטים מסכות, יפקדו את כל החנויות החיוניות, את קופות החולים, את משרד הדואר, הבנקים, מתחמי הבריאות למיניהם ויהיו בכל החנויות עם שטח למטה מ-100 מטרים, ואז רק בחנויות עם שטח של מעל 100 מטרים יש איזשהו פיצול.

שחר תורג'מן: אם מישהו מחברי הוועדה חושב שזה מועיל במשהו למניעת תחלואה – שיקום.

שחר תורג'מן: אני לא חושב שאם יש לכם אומץ ואינטגריטי שמישהו יקום.

שחר תורג'מן: כנראה שלא.

שחר תורג'מן: אני רוצה להסב את תשומת לבך.

שחר תורג'מן: מחר בבוקר אנחנו צריכים להיפרד מהעובדים הבלתי מחוסנים שלנו בחנויות מעל 100 מטרים.

שחר תורג'מן: איך אני נפרד מהם?

שחר תורג'מן: מה אני עושה אתם?

שחר תורג'מן: אין לי סמכות לפטר אותם.

שחר תורג'מן: אין לי סמכות להשעות אותם.

שחר תורג'מן: מי מממן את הסטטוס החדש?

שחר תורג'מן: כי אני לא יכול להעסיק אותם החל ממחר בבוקר בהתרעה אפס.

שחר תורג'מן: איך אני עושה את זה?

שחר תורג'מן: העובדים הבלתי מחוסנים שאסור להם לעבוד בחנויות בשטח של מעל 100 מטרים, אותם עובדים ילכו לעבוד בחנויות מתחת ל-100 מטרים וילכו לעבוד בחנויות החיוניות ובאמת זה ממש מסייע לתחלואה.

שחר תורג'מן: דרך אגב, גם לפי התקנות – אני מצטרף למה שאמר עמיתי אופיר שריד אמר – אין לנו יכולת כלכלית קודם כל לממן ש.ג.

שחר תורג'מן: בכל חנות וגם אם הייתה לנו יכולת כלכלית, אם הממשלה הייתה מממנת את זה, אין על המדף מוצר כזה או אין בהון האנושי בישראל מאבטחים, 20 אלף עד 25 אלף, שהם גם רוצים לאבטח, גם רוצים את המשרה הלא כל כך נוחה והנעימה הזאת וגם הם מחוסנים.

שחר תורג'מן: אין את המשאב הזה.

שחר תורג'מן: גם אם רוצים שלא נעבור על החוק ולא נעבור על התקנות, אומרים שאין מטילים על הציבור תקנות שהוא לא יכול לעמוד בהן, אנחנו לא יכולים לעמוד בתקנה הזאת.

שחר תורג'מן: ביקשנו שיאפשרו לנו לאכוף את התקנה ההזויה הזאת, תקנה הזויה שאנחנו מוחים כנגדה, באמצעות זה שאנחנו נאכוף את זה במעמד החיוב.

שחר תורג'מן: נשים שלט בחוץ, שלט מאיר עיניים, שלט אבסורדי שמקומם אותנו אבל נשים שלט ונמנע מכירה במעמד הקנייה כי אין לנו יכולת, לא כלכלית ולא מעשית למנוע כניסה של לקוחות שאין להם תו ירוק לחנויות.

שחר תורג'מן: אין לנו יכולת כזאת.

שחר תורג'מן: לא שומעים לנו.

שחר תורג'מן: אנחנו רוצים להגיע עם הממשלה לשלושה מצבי צבירה.

שחר תורג'מן: להפסיק להתווכח על המסחר.

שחר תורג'מן: אחד רגיל, אחד תו סגול, והשלישי תו סגול מחמיר.

שחר תורג'מן: בתו סגול מחמיר או בתו סגול, כולם עוטים מסכות, שומרים על ריחוק חברתי של שני מטרים, יש שבעה מטרים רבועים לאדם בחנות.

שחר תורג'מן: תו סגול מחמיר אומר שמספר האנשים שיכולים להיכנס לקניון בכל זמן נתון ייחתך בחצי.

שחר תורג'מן: שלוש מדרגות מאוד פשוטות.

שחר תורג'מן: אם זה לא שבור, אל תתקן.

שחר תורג'מן: זה עבד מצוין עד עכשיו.

שחר תורג'מן: חצי שנה המסחר פתוח והתחלואה ירדה.

שחר תורג'מן: רדו לנו מהווריד.

שחר תורג'מן: אל תאמצו תקנות, אל תאשר כבוד היושב ראש תקנות שאנחנו לא יכולים לעמוד בהן ושלא הורידו את התחלואה.

שחר תורג'מן: תודו על האמת.

שחר תורג'מן: תסתכלו לנו בלבן של העיניים.

שחר תורג'מן: זה לא מוריד תחלואה.

שחר תורג'מן: אם זה היה מוריד תחלואה, בחפץ לב היינו משתפים פעולה אבל זה לא מסיר תחלואה.

שחר תורג'מן: אלה תקנות שהממשלה עושה אותן כי אין לה ברירה אחרת וזה המעט, מעט, מעט שהיא יכולה לעשות.

שחר תורג'מן: לסיכום.

שחר תורג'מן: הממשלה רוצה לקנות סנט בריאות במיליארד דולר.

שחר תורג'מן: זה לא יוריד סנט אחד את התחלואה וזה כן יעלה מיליארד דולר כי הפדיון שלנו ייחתך ב-30 אחוזים.

שחר תורג'מן: השכירות תישאר אותה שכירות, הארנונה תישאר באותו גובה, דמי הניהול יישארו אותו הדבר, כוח האדם – צריך לגייס עוד כוח אדם ושר האוצר, משרד האוצר, לא יפצה.

שחר תורג'מן: באיזה מדינה אנחנו נמצאים?

שחר תורג'מן: תגידו לי, נפלנו על הראש?

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: אני חושב שאמרת דברים שבהחלט צריך להאזין להם בקשב בממשלה.

גלעד קריב: אני אבקש התייחסות של מר שי ברמן, מנכ"ל איגוד המסעדות והברים, ואחריו עורך דין פסטרנק.

שי ברמן: תודה רבה אדוני.

שי ברמן: בהמשך לדברים הקודמים אני רוצה לחדד את הנקודה הזאת של ה-פוד קורט בקניונים.

שי ברמן: הסגירה של האפשרות להושיב שם ב-פוד קורט הזה, משמעותה סגירת העסקים האלה.

שי ברמן: צריך להבין ולשים את זה על השולחן.

שי ברמן: ההגבלה הזאת שהיא בפני עצמה – תכף נדבר על ההגבלות האחרות שקשורות בעסקים הללו – רק זה לבד מספיק כדי לסגור את העסקים האלה.

שי ברמן: אף אחד לא יקנה המבורגר או כריך ויאכל אותו בעמידה או ישב על הרצפה.

שי ברמן: זה דבר שצריך להבין אותו.

שי ברמן: אם הממשלה החליטה לסגור אותם, אז שיגידו להם.

שי ברמן: שיגידו להם שסוגרים אותם ואז בואו תגידו לנו מה אנחנו עושים עם העובדים, איך אנחנו מוציאים אותם לחל"ת, תגידו לנו איך אתם מפצים אותנו, תגידו אחיך אתם מפצים את בעלי הקניונים שאני לא הדובר שלהם ויש להם כאן דוברים נהדרים.

שי ברמן: כל הדברים האלה שהם פועל יוצא של ההחלטה הזאת שהיום הוועדה הולכת לאשר, המשמעות שלה היא סגירת אותם עסקים.

שי ברמן: אני לא מדבר על ההגבלות האחרות.

שי ברמן: יבוא בן אדם בלי תו ירוק, נכנס לקניון, יכול להסתובב שם במשך שעות, יכול להיכנס לכל חנות ששטחה מתחת ל-100 מטרים והוא בלי תו ירוק, למדוד שם בגדים, להוריד אותם ולבלות במשך יום שלם בקניון.

שי ברמן: הוא יגיע לעמדת המזון המהיר כדי לקנות כריך, וצריך להבין מה זה עמדת המזון המהיר.

שי ברמן: עמדת מזון מהיר – פוד קורט – היא מקום שאנשים נמצאים שם בממוצע 20 דקות כולל ההזמנה.

שי ברמן: זאת לא מסעדה.

שי ברמן: במסעדה הם יושבים שעה, שעה וחצי, שעתיים, הם מסתכלים בתפריט, יש להם זמן, הם בנוחות שלהם, הם בסבבה שלהם, סליחה על הביטוי, והם מבלים שם הרבה יותר זמן.

שי ברמן: אנחנו מאפשרים לאנשים - שכמובן אני חושב שזה בסדר – לשבת במסעדה גם בקניון ולא מאפשרים להם לשבת ב-פוד קורט שם הם יושבים הרבה פחות זמן.

שי ברמן: יש כאן שכל?

שי ברמן: אני לא יודע.

שי ברמן: בנושא של ה-Take away, למה לא לאפשר להם לקחת ב-Take away?

שי ברמן: היום מזמינים את זה ויש אפליקציות.

שי ברמן: ברוב ה-פוד קורטים כשאתה תבוא, אתה אפילו לא מדבר עם איש המכירות.

שי ברמן: יש לך מכונות ואתה מזמין את מה שאתה רוצה להזמין באמצעות המכונה ושלום.

שי ברמן: אם כן, איפה הבעיה כאן?

שי ברמן: נושא נוסף שקיים בתקנות זה נושא של הפחתה של הקנסות.

שי ברמן: ישים לב אדוני, יש הפחתה מבורכת של הקנס בנושא של דוכני המזון, ובכלל הקנונים, בשיעור של 2,500 שקלים במקום 5,000 שקלים.

שי ברמן: אלא שהקניון הוא לא אקס טריטוריה ועל אותה עבירה מחוץ לקניון הקנס נשאר 5,000 שקלים.

שי ברמן: זה משהו שאני מבקש אדוני שתיתן את דעתך עליו.

שי ברמן: אני יודע גם מן העבר כמה עוולות אתם תיקנתם בוועדה המכובדת הזאת.

שי ברמן: זה אחד מהדברים האלה.

שי ברמן: לא יתכן שעל עבירת תו ירוק בתוך הקניון הקנס יהיה 2,500 שקלים ומחוץ לקניון הוא יהיה 5,000 שקלים.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: נראה מה ניתן לבצע היום ומה יצטרך להמשיך בשיג ושיח עם הממשלה.

גלעד קריב: תכף נראה איך אנחנו נתקדם.

גלעד קריב: נציגות משרד הבריאות ומשרד המשפטים, האם יש פער בגובה הקנס?

אסתי ורהפטיג: זה לא קשור לשאלה אם זה בקניון או לא בקניון.

אסתי ורהפטיג: גובה הקנס קשור לשטח בית העסק ולא קשור לשאלה אם זה בקניון או לא בקניון.

אסתי ורהפטיג: אם בית העסק הוא מעל 500 מטרים, הקנס הוא הגבוה יותר, ואם הוא מתחת ל-500 מטרים, זה הקנס הנמוך יותר.

אסתי ורהפטיג: כאמור, זה לא קשור לשאלה אם הוא בתוך קניון או במתחם פתוח.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: נמצא אתנו מר שי גל מפורום העצמאים בהסתדרות?

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: עורך דין אורן פסטרנק.

אורן פסטרנק: תודה רבה כבוד היושב ראש.

אורן פסטרנק: בואו נסתכל על הנתונים ממש בקצרה.

אורן פסטרנק: מבחינת נתוני הידבקות כיום בישראל, מאומתים, יש 43.5 אחוזים לא מוגנים.

אורן פסטרנק: כלומר, מקרב המאומתים יש רק 43.5 אחוזים לא מוגנים ויש 56.5 אחוזים מוגנים.

אורן פסטרנק: נאמרו כאן קודם דברים לגבי מחקרים מהם עולה שהמוגנים הם יותר מוגנים גם מבחינת הידבקות.

אורן פסטרנק: בכל מקרה זה לא תואם את הנתונים הנוכחיים וזה עוד לפני שקלול כאשר עדיין לא קיבלנו ממשרד הבריאות את הנתונים.

אורן פסטרנק: הגשתי להם היום את המסמך ידנית כך שלא נוכל להיתקל יותר בהסברים שהם לא קיבלו את המכתב שלי לדרישת הנתונים.

אורן פסטרנק: כלומר, אנחנו מבינים שמבחינת הידבקות אין הצדקה לדרכון הירוק.

אורן פסטרנק: יש יותר נדבקים מקרב המחוסנים המוגנים.

אורן פסטרנק: זה דבר ראשון.

אורן פסטרנק: מבחינת הדבקת אחרים.

אורן פסטרנק: עד היום ב-דלתא, הייתה הסכמה גם מצד משרד הבריאות שבשבוע הראשון יש עומס נגיפי גבוה ואז הוא דומה בין המחוסנים ללא מחוסנים.

אורן פסטרנק: היה פער בין הצדדים, גם בבג"ץ, עת דובר על מה קורה מהיום השביעי ואילך.

אורן פסטרנק: נתון אחד שחשוב לציין כאן כרגע ואנא תשומת לב.

אורן פסטרנק: משרד הבריאות כמובן מוזמן להגיב.

אורן פסטרנק: אנחנו יודעים שלגבי ה-אומיקרון זמן המחלה קצר יותר.

אורן פסטרנק: כלומר, זה אומר – כמובן משרד הבריאות יגיד את שלו, כל אחד יציג את המחקרים שלו – שהעומס הנגיפי לא נשאר יציב לנצח.

אורן פסטרנק: הוא מתחיל לרדת בשלב מסוים וב-אומיקרון הוא יורד יותר מהר.

אורן פסטרנק: בוא ניגע בפרמטר השלישי כי כבוד היושב ראש גם בעצמו אמר שמבחינת הידבקויות וגם הדבקת אחרים, אנחנו מבינים שכרגע ב-אומיקרון אנחנו נמצאים במקום שזה לא מצדיק את הדרכון הירוק.

אורן פסטרנק: לכן אנחנו מגיעים לפרמטר של סף ספיקה ואין ספק שצריך להתייחס גם אליו.

אורן פסטרנק: אם אנחנו מסתכלים לא רק על תיאוריות ומודלים אלא על מה שקרה בשטח, בדרום אפריקה, אנחנו מגלים שהיה גל שאמנם הוא מאוד גבוה אבל מאוד קצר.

אורן פסטרנק: מאוד מאוד קצר.

אורן פסטרנק: מבחינת האלימות שלו, היא הייתה נמוכה לפחות פי שלוש מאשר הווריאנטים הקודמים.

אורן פסטרנק: לכן החשש של משרד הבריאות ממספר מאומתים גדול הוא חשש מבוסס אבל הוא חסר משמעות כי אנחנו מבינים, לפי מה שקרה בדרום אפריקה, ואומרת את זה יושב ראש ההסתדרות הרפואית שלהם בצורה ברורה, והיא אומרת בואו תבדקו, בואו תראו, היו הרבה מאומתים, נכון, וגם אם יהיו כאן מיליון מאומתים, אבל בתי החולים לא מוצפים.

אורן פסטרנק: החשש הזה הוא לא מוצדק.

אורן פסטרנק: שוב, נכון, צריך לנקוט בצניעות, אף אחד לא יודע באמת מה יקרה מחר ואולי מה שקרה בדרום אפריקה לא יקרה כאן.

אורן פסטרנק: אני יודע שמשרד הבריאות מכניס עוד שני פרמטרים לסיפור.

אורן פסטרנק: אני מבין שהטענה שלהם היא שהגיל החציוני הוא יותר נמוך בדרום אפריקה אבל הפער הוא קטן.

אורן פסטרנק: זה רק שנתיים.

אורן פסטרנק: נתון נוסף שמשרד הבריאות מדבר עליו הוא שנדבקו שם כבר יותר אנשים ולכן יש מוגנות, סוג של חסינות כאשר יש כמות של אנשים שנדבקו.

אורן פסטרנק: גם בישראל נדבקו המון אנשים ובנוסף לזה בישראל, בניגוד לדרום אפריקה, מספר המחוסנים הוא בכלל לא באותה פרופורציה אלא אם כן משרד הבריאות רוצה לבוא עכשיו ולומר, חבר'ה, החיסונים לא יעילים מבחינת מועילות וזאת אמירה שהם צריכים לומר.

אורן פסטרנק: אי אפשר להגיד דבר ואת היפוכו כדי להצדיק את אותה תזה.

אורן פסטרנק: צריך לבחור באיזה כיוון הולכים.

אורן פסטרנק: אם החיסונים יעילים, אנחנו, לעומת מה שקורה בדרום אפריקה, לא צריכים לראות את הפאניקה.

אורן פסטרנק: אני חייב לציין שאותם כותבי מודלים שכותבים את התחזיות לגבי אנגליה, אלה אנשים שכתבו מודלים על הפרה המשוגעת ואמרו שיהיו מאות אלפי מתים ובסוף היו כמה מאות בודדים.

אורן פסטרנק: נתייחס לדברים בצניעות ואולי אנחנו טועים.

אורן פסטרנק: אם אנחנו טועים, בואו ננקוט במידתיות.

אורן פסטרנק: ללכת היום ולהכריז מהיום ב-12:00 בלילה בגלל חולה קשה אחת, לעבור למצב קיצוני של עצירתה מסחר לאנשים ללא דרכון ירוק רק בשל אי ספיקה?

אורן פסטרנק: זה נראה לי לא מידתי.

אורן פסטרנק: לי לא נראה שזה עובר מבחן בג"ץ.

אורן פסטרנק: נראה לי קצת תמוה הדבר הזה.

אורן פסטרנק: אפשר לחכות, לראות עוד שבוע, עוד שבועיים, לראות אם יש הידרדרות, אפשר לעקוב ולראות.

אורן פסטרנק: לאשר את זה היום, זה נראה לי סוג של פרסה.

אורן פסטרנק: אנחנו לא אומרים שזה לא יקרה, אבל היום זה לא קורה, אז למה לעצור את זה עכשיו?

אורן פסטרנק: הידבקויות, דיברנו על כך שהפרמטר הזה לא עובד כאן עם הדרכון הירוק.

אורן פסטרנק: הידבקות, כנ"ל, לא עובד.

אורן פסטרנק: סף ספיקה, גם דיברנו עליו.

אורן פסטרנק: 55 אחוזים מהציבור – לפי הנתונים של מכון המחקר של הכנסת – הם ללא דרכון ירוק.

אורן פסטרנק: אני מוכן לקבל את הנתונים של פרופסור זרקא שאמר היום שאלה לא 55 אחוזים אלא זה חצי-חצי, גרוסו מודו.

אורן פסטרנק: 4.6, 4.8 מיליון.

אורן פסטרנק: המדינה חצויה.

אורן פסטרנק: ממשלת ישראל כרגע לא מבינה שמחצית מהאוכלוסייה בישראל לא מוכנה לקבל את הדרכון הירוק וזאת עובדה מוגמרת.

אורן פסטרנק: אי אפשר להתעלם מזה.

אורן פסטרנק: מה אומרים?

אורן פסטרנק: בוא נלך בכוח.

גלעד קריב: עובדה מוגמרת להשקפתך.

אורן פסטרנק: לא.

אורן פסטרנק: אני מדבר על נתונים.

גלעד קריב: לא.

אורן פסטרנק: הנתון הוא של זרקא.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: סליחה, הנתון הוא שחצי מהאוכלוסייה לא מחוסנת.

אורן פסטרנק: נכון.

גלעד קריב: מזה לגזור שחצי מהאוכלוסייה לא מקבלת את הדרכון הירוק או את התו הירוק, זה היקש שאתה עושה ואני לא בהכרח מקבל אותו.

גלעד קריב: אולי יש הרבה מאוד אזרחים שבוחרים לא להתחסן?

גלעד קריב: אבל בסדר.

גלעד קריב: הם חיים בסדר עם זה שכשהם רוצים ללכת, הם עושים בדיקת אנטיגן, הם בסדר עם זה שעכשיו לחנויות קטנות ולסופרמרקט הם יכולים להיכנס.

אורן פסטרנק: אני מוכן לקבל שיכולות להיות פרשנויות שונות משלי.

אורן פסטרנק: אני מוכן לקבל את זה.

גלעד קריב: נכון אבל אם באים ומציגים עובדות - אני דורש ממשרד הבריאות לדייק בעובדות ואני מצפה לזה גם מכם.

גלעד קריב: הנתון שיש לך הוא ש-50 אחוזים מהאוכלוסייה לא עומדים בקריטריונים לקבלת תו ירוק.

אורן פסטרנק: אין לה דרכון ירוק.

אורן פסטרנק: בלי פרשנות יתר.

אורן פסטרנק: מקובל.

אורן פסטרנק: בסדר.

גלעד קריב: זו העובדה המוגמרת היחידה שיש.

אורן פסטרנק: בסדר.

אורן פסטרנק: כבוד היושב ראש, אני מקבל את הטענה שלך.

גלעד קריב: חבר הכנסת בגין יתפוס את מקומי לדקות אחדות.

גלעד קריב: (היו"ר בנימין זאב בגין)

אורן פסטרנק: ניצמד לעובדות.

אורן פסטרנק: מחצית האוכלוסייה במדינת ישראל אינה מחזיקה בדרכון ירוק וכרגע בעצם מה שממשלת ישראל מתכוונת לעשות זה להקשיח את התנאים ובעצם לא לאפשר למי שאין לו דרכון ירוק, שזאת מחצית מהאוכלוסייה, אפילו ללכת לקנות מעיל לילד או גרביים לילד.

אורן פסטרנק: כלומר, זה נראה לי משהו שאנחנו חוצים כאן איזה קו שיהיה קשה מאוד לסגת ממנו וצריך להבין שאנחנו יכולים לאבד את אמון הציבור בצורה טוטלית.

אורן פסטרנק: אני הגעתי לכאן היום אחרי שבלילה הייתי בהפגנה של אלפי אנשים מחוץ לבית של בנט וזו רק הפגנת הכנה לקראת ההפגנה הגדולה ב-8 בינואר, אז יהיו עשרות אלפים.

אורן פסטרנק: חברים, תבואו, תראו, תצפו בטלוויזיה, הטלוויזיה מחשיכה את זה כאילו לא מודעים לזה.

אורן פסטרנק: בשבת בערב כביש 4 נחסם ודרך אגב, המשטרה לא הייתה אלימה וציינתי את זה בפני השוטרים ואנחנו שמחים על שינוי הכיוון כי הם מחילים את ההפגנות אבל צריך להבין שיש התנגדות.

אורן פסטרנק: אני לא אומר שכל ה-50 אחוזים מתנגדים, כמו שהעיר לי כבוד היושב ראש, אבל יש התנגדות עזה בקרב הציבור.

אורן פסטרנק: חוץ מזה, לשיטתנו הדרכון הירוק מסוכן.

אורן פסטרנק: ברגע שנכנס בן אדם שהוא מחוסן, בן 78, הוא נכנס לתיאטרון, הוא אומר שהוא מוגן אבל הוא לא מוגן.

אורן פסטרנק: חברים, הוא נדבק והוא מדביק.

אורן פסטרנק: לדעתי יש לנו שתי אופציות.

אורן פסטרנק: אחת, להכריז כמו בדרום אפריקה.

אורן פסטרנק: בדרום אפריקה גם אם נחשפת לחולה מאומת, אתה לא צריך להיכנס לא לבידוד ולא לעשות בדיקה אם אין לך סימפטומים.

אורן פסטרנק: אם משרד הבריאות חושב שאנחנו לא במקום הזה, ולמרות שה-אומיקרון מצטייר כנגיף שהאלימות שלו פחותה פי שלוש, ובכל זאת מרגישים שצריך לייצר מתחמים ירוקים, אז המתחם צריך להיות באמת ירוק.

אורן פסטרנק: מה אומר ירוק?

אורן פסטרנק: שמי שנכנס למתחם הזה, הוא לא מאומת.

אורן פסטרנק: לזה אני יכול להבין שיש הצדקה אפידמיולוגית גם אם היא לא מקובלת עלי או לא אבל אני יכול להבין את ההיגיון.

אורן פסטרנק: כלומר, להגיד שמי שנכנס עכשיו למתחם ירוק, שיעשה בדיקה.

אורן פסטרנק: כולם, מחוסנים ולא מחוסנים כאחד, שיעשו בדיקה.

אורן פסטרנק: למה?

אורן פסטרנק: כי גם המחוסנים נדבקים ומדביקים במידה דומה.

אורן פסטרנק: הנתונים היום אפילו מראים שהמוגנים נדבקים יותר מאשר הלא מוגנים אני אתן רק דוגמה אחת שחייבים לשמוע אותה.

אורן פסטרנק: אני מחלים שלא קיבל זריקה.

אורן פסטרנק: הנתונים של היום מראים ש-1.7 אחוז מתוך המאומתים, אלה מחלימים ישנים.

אורן פסטרנק: מחלימים שכן קיבלו זריקה, יש 2.8 אחוז.

אורן פסטרנק: מחוסני מנה שלישית, מנה ראשונה ושנייה בתוקף, יש כמעט 50 אחוזים.

אורן פסטרנק: כלומר, אלה שהם בסיכון של 50 אחוזים, יש להם את כל זכויות האדם.

אורן פסטרנק: עזבו את זכויות האדם, הם מסוכנים, הם מדביקים, הם נדבקים ומדביקים ואני ו-300 אלף מחלימים שהסיכוי שלנו הוא אחוז וחצי, אין לנו שום זכות, אנחנו אזרחים סוג ב' ולא ברור לי למה.

אורן פסטרנק: אני מעלה את השאלות האלה פעם אחר פעם בדיון ולא מקבל תשובות.

אורן פסטרנק: ממשיכים בהקראה וכאילו אין לזה תשובה ואף אחד לא מתייחס לזה.

אורן פסטרנק: עכשיו אלה לא רק המחלימים אלא אלה כל הלא מחוסנים שנמצאים באותה דרגת סיכון כמו של המחוסנים.

אורן פסטרנק: צריך לתת על זה את הדעת.

אורן פסטרנק: אני שלחתי לכבוד היושב ראש שכרגע לא נמצא כאן - ואני אשמח להעביר גם לחברי הכנסת – 400 מחקרים שמראים שסגרים, בידודים, דרכון ירוק וכל אמצעי הכפייה לא הועילו.

אורן פסטרנק: 400 מחקרים.

אורן פסטרנק: יש 37 מחקרים שמצבעים על היעדר הצדקה ואף נזק של הדרכון הירוק, מתוכם אנחנו יכולים להצביע לפחות על כ-20 מחקרים שהתפרסמו בכתבי עט מהבכירים ביותר.

אורן פסטרנק: אלה לא עמדות או מחקרים של מישהו תימהוני.

אורן פסטרנק: אי אפשר להתעלם מהדברים.

אורן פסטרנק: דיברה כאן קודם רעיה ליבוביץ ופרופסור בנטואיץ, אנשים בעלי שיעור קומה אדיר, ואני חושב שכדאי להקשיב ולנהוג במידתיות.

אורן פסטרנק: גם אם חושבים שצריך בעתיד לנהוג בהגבלות האלה, בואו נלך צעד צעד, למה לרוץ קדימה?

אורן פסטרנק: לגבי מתחמים ירוקים והסדר הדרכון הירוק כפי שאני רואה אותו.

אורן פסטרנק: אם באמת משרד הבריאות חושב שאנחנו לקראת כמות של מאומתים שיכולה להביא לכמות של חולים ואי ספיקה, משרד הבריאות צריך לקום עכשיו, לדפוק על השולחן ולומר שמהיום דרכון ירוק ניתן רק למי שהוא ירוק.

אורן פסטרנק: אפשר לעשות בדיקה, לא פולשנית.

אורן פסטרנק: אני יודע שלהגיד את זה ללא מחוסנים, אמרו להם שזה כולו מטוש, זה מידתי.

אורן פסטרנק: אני מניח שהיום כאשר המצב הוא כזה, המחוסנים יאמרו, מה, נעשה עכשיו מטוש כל יום?

אורן פסטרנק: זה יישמע להם לא הגיוני ואני מבין לליבם ויש בי חמלה אליהם.

אורן פסטרנק: לכן אני אומר בדיקות לא פולשניות, בדיקות רוק כמו בצ'כיה, כמו בעוד מקומות באירופה, בכל כניסה לכל מקום - בבקשה, משרד הבריאות, בואו תבלמו את הנגיף, כולם יעשו בדיקות לא פולשניות, יורקים, נכנסים לאיזה מקום, מחכים עשר דקות ומקבלים תשובה.

אורן פסטרנק: הנגיף ייעצר.

אורן פסטרנק: קשה לי להבין למה לא עושים את זה אלא אם כן יש כאן איזה אינטרס כלשהו אחר שהוא לא מוסבר כי מבחינה אפידמיולוגית הצגנו.

זאב בנימין בגין: תנסה להתכנס.

אורן פסטרנק: בסדר.

אורן פסטרנק: אני חייב לציין עוד שני נתונים.

אורן פסטרנק: הרבה פעמים סביב השולחן כאן חברי הכנסת לא מבינים למה אנשים לא מתחסנים.

אורן פסטרנק: למה לעזאזל אנשים לא מתחסנים?

אורן פסטרנק: הם לא רוצים להיות בריאים?

אורן פסטרנק: מה הסיבה?

אורן פסטרנק: מה הסיפור שלהם?

אורן פסטרנק: הם לקחו חיסונים כל החיים, לכו תתחסנו.

אורן פסטרנק: זה נשמע הדבר הכי הגיוני להגיד.

אורן פסטרנק: אני רוצה להתייחס לזה.

אורן פסטרנק: חשוב לי לעזור לחברי הכנסת להבין את הנקודה.

אורן פסטרנק: כולנו רוצים להיות בריאים.

אורן פסטרנק: כל מי שלא מתחסן היום רוצה להיות בריא.

אורן פסטרנק: יש במדינת ישראל משהו כמו 3 אחוזים מאוכלוסיית המדינה, זה 250 אלף, מתנגדי חיסונים.

אורן פסטרנק: בנוסף להם יש עוד 4.2 מיליון אנשים שהם לא מתנגדי חיסונים.

אורן פסטרנק: אי אפשר להתעלם מהנתון הזה.

אורן פסטרנק: משרד הבריאות מכיר את המספרים.

אורן פסטרנק: אין בישראל 4.5 מיליון מתנגדי חיסונים.

אורן פסטרנק: זה לא קיים.

אורן פסטרנק: מכירים את המספרים.

זאב בנימין בגין: בדיוק את זה אומר משרד הבריאות.

אורן פסטרנק: אם כן, אנחנו באותה דעה.

אורן פסטרנק: יש 3 אחוזים שהם 250 אלף מתנגדי חיסונים אבל 5 מיליון אנשים לא התחסנו.

זאב בנימין בגין: מסיבות אחרות.

אורן פסטרנק: בגלל שבדף הפייסבוק שלי בחודש האחרון הייתה תנועה של רבע מיליון אנשים ובשנה האחרונה של כמה מיליונים, אני יכול לתת איזה אימפוט אחד או שניים.

אורן פסטרנק: האנשים האלה לא לוקחים את הזריקות כי הם חוששים לבריאותם ולחייהם.

אורן פסטרנק: הם מעדיפים לקחת את הסיכון שהנגיף יפגע בהם והם יהיו חולים ואפילו חולים קשים, והם רואים טלוויזיה ומודעים, ואולי אפילו מסכנים את חייהם במוות והם מוכנים לקחת את הסיכון הזה.

אורן פסטרנק: אנחנו מדברים על – לפי נתונים של זרקא – 4.6 מיליון אנשים.

אורן פסטרנק: הם מוכנים לקחת את הסיכון הזה רק בגלל החשש מהזריקות.

אורן פסטרנק: מדוע?

אורן פסטרנק: אין מערכת דיווח וולנטרית דו כיוונית לניטור ובקרה אחר תופעות הלוואי עד היום.

אורן פסטרנק: יש טופס שולי שלא מפורסם בשום מקום בתחתית תחתית אתר משרד הבריאות שאין לו קמפיין ושום כלום ולכן הציבור מודאג.

אורן פסטרנק: בנוסף לזה, אני העברתי ליועץ המשפטי מכתב לגבי הסתרה לכאורה של אלפי דיווחים של תופעות לוואי שלא נבדקו ולא הוכנסו לדוח משרד הבריאות, ביניהם גם כ-3,000 תופעות לוואי שארגון "מדעת" כתב על זה מכתב, לגבי תופעות לוואי שהיו לנשים במחזור החודשי.

אורן פסטרנק: (היו"ר גלעד קריב)

גלעד קריב: מכובדי, סליחה שאני קוטע אותך.

גלעד קריב: מה הקשר של הנושא החשוב הזה לתקנות?

זאב בנימין בגין: זה בסדר.

זאב בנימין בגין: זה עלה כשלא היית.

גלעד קריב: אם אתה שאלת שאלה, אני מתנצל.

זאב בנימין בגין: שאלת ההצדקה.

אורן פסטרנק: חשוב גם לנסות להבין – אחרי שאמרנו את הכול, לא היית כאן כבוד היושב ראש – למה 4.6 מיליון לא לוקחים את החיסון ואולי לנסות לפתור את זה בדרכים אחרות כמו שקיפות וכמו פרסום הדוח.

זאב בנימין בגין: תודה רבה.

זאב בנימין בגין: לשאלתך האחרונה, אני אפנה את תשומת הלב לכך, על פי מה שמצטייר מדבריך האחרונים לגבי אלה שלא מתחסנים, כאילו שכולם עושים איזה חשבון של תופעות הלוואי וכן הלאה.

זאב בנימין בגין: אני חושב שצריך לקחת בחשבון שחלק ניכר מאלה שלא התחסנו עד היום מתגודדים בקבוצות והקבוצות או הקהילות האלה ידועות לנו.

זאב בנימין בגין: ההנחה שכאן יש החלטה אישית של 4 מיליון אנשים, אני מוכן לכפור בה.

זאב בנימין בגין: יש קבוצות גדולות שמאופיינות באוכלוסייה והן ידועות, שיש להן הרגלים קהילתיים משלהן וגם בזאת אפשר להידבק.

אורן פסטרנק: אנחנו מדברים על מחצית האוכלוסייה.

זאב בנימין בגין: גם בסירוב להתחסן, כך מסתבר, אפשר להידבק.

זאב בנימין בגין: זה רק להערכתך האחרונה.

זאב בנימין בגין: אני מחזיר את השרביט ליושב ראש הוועדה.

אורן פסטרנק: אדוני היושב ראש, רק משפט כי לא היית.

אורן פסטרנק: אני מפנה אליך את השאלה כי כאשר יהיה דיון, הנה, נמצאות כאן נציגות משרד הבריאות.

אורן פסטרנק: העליתי את העניין שנכון להיום 1.7 אחוזים מקרב המאומתים הם מחלימים שלא קיבלו אף זריקה.

זאב בנימין בגין: הוא יקרא בפרוטוקול.

אורן פסטרנק: ו-2.8 אחוזים אלה מחלימים שכן קיבלו את הזריקה.

אורן פסטרנק: 46 אחוזים הם מחוסנים בתוקף, שלוש מנות, שתי מנות, מנה ועדיין למחלימים ללא זריקה אין זכויות יסוד היום.

אורן פסטרנק: תודה.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: לא נעלם מעיני השימוש שלך במונח קיבלו את הזריקה או לא קיבלו את הזריקה.

גלעד קריב: אנחנו כאן, לפחות חבר הכנסת בגין ואני, נשתמש בביטוי אחר ונאמר קיבלו את החיסון.

גלעד קריב: כל עוד לא מגיעים להשוואות שעשה כאן חבר הכנסת יברקן, זה בסדר וכל אחד מאתנו, זכותו להציג את הדברים בדרכו.

גלעד קריב: מר שי גל, יושב ראש פורום העצמאים, ההסתדרות החדשה.

גלעד קריב: לאחר מכן נשמע התייחסויות מערכת הבריאות.

שי גל: תודה רבה לך אדוני היושב ראש.

שי גל: אני אהיה קצר כי אנשים אמרו את רוב הדברים.

שי גל: אני רוצה לומר בעניין התו הירוק.

שי גל: ראשית, זה לא רק עניין בריאותי, חברתי וכלכלי, ותכף אני אכנס להיבט הכלכלי והחברתי, אלא הוא גם חוקתי וגם לעניין הזה אני אתייחס במילה.

שי גל: צריך לקחת בחשבון שכאשר אנחנו מתקינים תקנות של תו ירוק כמו שמבקשים להתקין, כמו שתאשרו עוד מעט, אנחנו הופכים את העסקים הקטנים לגורמי אכיפה.

שי גל: אנחנו מוסיפים להם עלויות, אנחנו פוגעים להם בהכנסות, אבל לעתים אין ברירה אלא לעשות את זה.

שי גל: את השיקולים האפידמיולוגיים שמענו וזרקא הסביר אותם היטב.

שי גל: צריך לתת את הדעת על כך ולכן אני מציע שני דברים קונקרטיים.

שי גל: הראשון, להמיר את הקנס בשלב הראשון לאזהרה.

שי גל: קראתי את התקנות ולצערי שם זה לא מופיע .

שי גל: הדבר השני, האחריות, עד כמה שניתן, כמובן לפי ההיגיון הבריא, תהיה לא של בעל העסק אלא של הקונה.

שי גל: אני אתייחס להיבט החוקתי.

שי גל: לא קראתם לזה כך אבל במסמך שלכם התייחסתם לזה היטב.

שי גל: בפרק הזמן שאתם דורשים מהממשלה להגיש לכם את זה, הסיפור של העברת הדחיפות שהוא מאוד מאוד חשוב ונראה שהוועדה אכן מרפאת את הווריאנט של הדמוקרטיה הישראלית, את ההיבט החוקתי של הנגיף.

שי גל: דבר נוסף שאני ארצה להציע, להצטרף לדרישות שלכם, הוא לדרוש שהממשלה בכל הגבלה כזאת – אם זה משרד הבריאות - תצורף לזה חוות דעת של משרד האוצר ומשרד הכלכלה לגבי הפגיעה במשק וכמובן הפגיעה בעסקים הקטנים ולצד זה גם כיצד הם מתכוונים לתת סעדים לפגיעה הזאת.

שי גל: אני חושב שהיושב ראש התייחס לזה בדיונים הקודמים.

שי גל: תודה רבה.

גלעד קריב: תודה לך.

גלעד קריב: נמצאים אתנו אילנה גנס ופרופסור זרקא.

גלעד קריב: אנחנו נבקש את ההתייחסות שלכם לסוגיות שעלו כאן.

גלעד קריב: קודם לכן חבר הכנסת מקלב מבקש להעיר מספר הערות.

אורי מקלב: ראיתי שיש איזה שינוי מהתקנות הקודמות לפיו לא הכנסתם את החנויות טמבוריות למסגרת ההחרגה.

אורי מקלב: חנויות טמבוריות הן חנויות מאוד נצרכות ואני חושב שלא פחות מאופטיקה ודברים כאלה והן חשובות לחיי היום יום.

אורי מקלב: שואלים אחד שלא מחוסן היכן הוא עושה את הקניות שלו, אנחנו יודעים שבדברים הנחוצים נתנו לו את האפשרות, החרגנו, אבל הטמבורית, זה משהו כולל שגם נותן אפשרות לקנות מצרך שקשור בחירום.

אסתי ורהפטיג: אני אסביר.

אסתי ורהפטיג: בעבר, בעיקר כשהייתה סגירה של בתי עסק, הייתה הוראה של סגירה ועשינו כל מיני חריגים ובין היתר היו גם הטמבוריות.

אסתי ורהפטיג: כתבנו שמוצרים לתחזוקת הבית, נדמה לי שזה היה נוסח האמור, ודיברנו אז על מתי חנות נחשבת לכזאת.

אסתי ורהפטיג: זה היה כאשר עיקר העיסוק שלה ועיקר הדברים שהיא מוכרת הם כאלה.

אסתי ורהפטיג: זה סיבך אותנו מאוד.

אסתי ורהפטיג: היה גם בג"ץ שהוגש בעניין הזה כי הרבה חנויות שמו כמה מוצרים שנועדו לתחזוקת הבית כאשר החנות הייתה חנות אחרת לגמרי ואז אי אפשר היה להבחין איזו חנות נחשבת חנות לתחזוקת בית ואיזו חנות לא נחשבת ככזאת.

אסתי ורהפטיג: זה היה מאוד בעייתי וזה יצר בעיית שוויון גם ביחס לחנויות אחרות, כל מיני סטוקים ואחרים שראו את עצמם כחנויות לתחזוקת הבית.

אסתי ורהפטיג: זה יצר בעיית שוויון עם חנויות אחרות.

אורי מקלב: אז היה סגר.

אורי מקלב: היה בג"ץ בקשר למכירת צעצועים ברשתות השיווק והבג"ץ אסר עליהן למכור צעצועים.

אסתי ורהפטיג: זה היה מאוד בעייתי מבחינת אכיפה.

אורי מקלב: כן, אני לא אומר שזה לא בעייתי אבל הבעיה היא שכאשר יש לנו משהו בעייתי וקצת מורכב, אנחנו מוחקים אותו.

אורי מקלב: כשאני למדתי בישיבה היה אחד שלא הבין את התוספות, הוא עשה ככה והעיף את זה וגמר את התוספות.

אורי מקלב: היה לו פתרון מאוד קל.

אסתי ורהפטיג: אנחנו לא בסוגיה תלמודית.

אסתי ורהפטיג: אנחנו במטריה קצת אחרת וגם צריך לזכור שהמגבלה כאן היא אחרת לגמרי.

אסתי ורהפטיג: כלומר, בשונה מאיסור פתיחה שהיה אז, כאן אנחנו מדברים על כך שהנכנסים צריכים להציג תו ירוק.

אסתי ורהפטיג: אפשר גם לעשות בדיקה כדי לקבל את התו הירוק הזמני.

אסתי ורהפטיג: בסך הכול זה איסור הרבה יותר חמור ממה שנדון אז.

אסתי ורהפטיג: בהקשר הזה ובנסיבות האלה חשבנו שלא נכון לכלול את זה וזה באמת העלה סוגיות משפטיות מאוד סבוכות.

אורי מקלב: היא פטרה אותי בכלום.

אסתי ורהפטיג: לא.

אסתי ורהפטיג: ניהלנו דיונים ארוכים על הסוגיה הזאת.

אורי מקלב: למישהו יש נזילה בבית והוא צריך לקנות משהו.

אורי מקלב: אני מדבר על מקרי חירום.

גלעד קריב: חבר הכנסת מקלב, כאן אני רוצה לשאול.

גלעד קריב: יש כאן כמה קומות לפתרון.

אורי מקלב: אבל הורידו את זה.

אורי מקלב: אני לא מוסיף לך דברים חדשים.

גלעד קריב: אנחנו רוצים שהממשלה תסיק מסקנות מבעיות שהיו לה בפעם הקודמת.

גלעד קריב: השאלה היא לגבי העובדה שחלק גדול מהחנויות לא מגיעות לשטח של 100 מטרים.

גלעד קריב: אדם יודע שהוא יכול לנסוע להום סנטר ולקנות שם את הציוד לתיקון הנזילה אבל הוא גם יכול להיכנס לחנות הטמבור שיש בקרן הרחוב ששטחה לא עולה על 100 מטרים.

גלעד קריב: אדם יכול לעשות בדיקת אנטיגן וחזקה על מרכזי מסחר גדולים – אם אלה קניונים ואם אלה רשתות - ואני כבר אומר למשרד הבריאות שאנחנו נבקש מכם, לא היום, מידע על פריסת מערך האנטיגן כי המערך הזה התנוון.

גלעד קריב: אתם מחזירים היום את האנטיגן ואם היו בעל קניון רוצה להעמיד מרכז לבדיקות אנטיגן בכניסה לקניון, הוא יכול?

גלעד קריב: האם האופציה הזאת שהייתה פעם לאטרקציות קיימת היום באותם מחירים שהיו?

גלעד קריב: לא נכנסנו לזה היום אבל אני אומר שתצטרכו אולי ביום שלישי, כשתחזרו אלינו עם עוד תקנות, לתת לנו קצת תשובות על ההיערכות.

אורי מקלב: באטרקציות זה היה כדאי.

גלעד קריב: נכון אבל זה היה באטרקציות ונכנסו 500 אנשים.

גלעד קריב: בקניון אף אחד לא חושב שמגיעים ואם זה כדאי כלכלית, שישימו על חשבונם.

אורי מקלב: אני מכיר עובדי כנסת שעוברים בדיקות פעם בשבוע, פעמיים בשבוע.

גלעד קריב: יש הרבה מאוד עובדים כאלה.

אורי מקלב: הם צריכים לעשות את זה באיזה מקום.

אורי מקלב: בקופת חולים גובים עבור זה תשלום.

אסתי ורהפטיג: בדיקות אנטיגן לא עושים בקופת חולים אלא במוקדים.

גלעד קריב: מהר מאוד אנחנו נדע, בסוף השבוע הזה, כמה התקנות האלה חלחלו לתודעת הציבור כי נראה אם יש גידול בבדיקות האנטיגן.

גלעד קריב: הם הולכים עכשיו לבקש מכל העובדים הלא מחוסנים בענפי מסחר שחייבים בתו ירוק, הם יצטרכו לעשות פעמיים בשבוע בדיקות אנטיגן.

גלעד קריב: נ

אורי מקלב: אם יעשו בדיקות אנטיגן, הם יוכלו לעבוד?

אורי מקלב: כן.

אורי מקלב: בוודאי.

אורי מקלב: בדיקות פעמיים בשבוע בדיקת אנטיגן.

אורי מקלב: תכף אני אתייחס לעניין הזה.

אורי מקלב: אני רוצה לומר שוב שאני האחרון שמקל ראש בזכויות העובדים, אנחנו מקיימים כאן דיונים מאוד מאוד נרחבים בתו הירוק לעובדים, דאגנו שיהיה מחיר מוזל וכולי.

אורי מקלב: אנחנו יודעים את המספרים.

אורי מקלב: מספר העובדים שלא מעוניינים להתחסן או לא יכולים להתחסן, וזאת זכותם במדינת ישראל, אבל גם לא מעוניינים לעשות פעמיים בשבוע את הבדיקות, המספרים הנראה לא גדולים.

אורי מקלב: אנחנו גם יודעים כמה מקרים הגיעו לפיטורים.

אורי מקלב: יש לנו נתונים יותר רשמיים גם מנציבות שירות המדינה ומדובר בעשרות בודדים של עובדים.

אורי מקלב: אם אני לא טועה, במערכת החינוך, מתוך 40 אלף מדובר על 300 מורים או סגלי הוראה שהיו בסיטואציה הזו.

אורי מקלב: זה הנתון שנמסר לנו.

אורי מקלב: בסופו של דבר היו גם קולות בממשלה שרצו שהתו הירוק בתקופת ה-אומיקרון לא יכלול את האפשרות של הבדיקות.

אורי מקלב: הממשלה דנה בזה ואנחנו הבהרנו שהסיפור הזה הוא בלתי אפשרי.

גור בליי: אני יודע שהדברים גם נאמרו קודם – הייתה כאן אפרת חקאק מהצוות שלי, אנחנו עסקנו בנושא המלוניות - אבל אני לא מבין איך הציפייה של ההתנהלות השוטפת, לא של העובדים אלא של האנשים.

גור בליי: יש משפחה שאחד ההורים כן התחסן וכן קיבל בוסטר והוא מחוסן ואותו הורה נמצא עם כמה ילדים קטנים שעוד לא הספיקו להתחסן כי הרוב המכריע של ילדי ישראל עדיין לא מחוסנים לפי הגדרות משרד הבריאות, והוא צריך ללכת לקנות משהו בחנות כי יש נזילה בבית ולקנות לילד מעיל.

גור בליי: מצפים ממנו שילך לעשות בדיקה מהירה בדרך כשהוא עושה את הסידור הדחוף הזה אחר הצוהריים?

גור בליי: תחנת הבדיקות המהירות מוגבלות בפריסה שלהן, הן מוגבלות בשעות שלהן, אנחנו בסיטואציה בה אותו הורה צריך לעשות – ואנחנו יודעים את זה מחיי היום יום של כולנו – כמה סידורים עם הילדים הקטנים הלא מחוסנים שלא יכולים להיכנס לחנות.

גור בליי: אני פשוט לא מבין איך הציפייה שהדבר הזה יפעל בפרקטיקה.

אורי מקלב: אני אוסיף על השאלה.

אורי מקלב: אימא שמחוסנת, יש לה ילד בן שלוש.

גור בליי: על זה דיברתי.

גור בליי: ההורה מחוסן והילד לא.

גלעד קריב: חבר הכנסת מקלב מדבר על הפער הזה בין גיל 3 ל-5.

גור בליי: בוודאי מעל ה-5 כשהרוב המכריע עוד לא הספיקו לקבל את החיסון השני ולהיות מחוסנים אבל בוודאי שלגיל 3 עד 5 אין את האופציה הזאת.

גור בליי: מה הציפייה?

גור בליי: אלה גילים של ילדים שאתה לא יכול להשאיר לבד בבית ואתה חייב לקחת אותם אתך.

אורי מקלב: לפי החוק אסור לך להשאיר אותם לבד בבית.

גלעד קריב: ניקח את הנקודה שמעלה חבר הכנסת מקלב.

גלעד קריב: היה אפשר לצפות שאם הממשלה באה ואומרת שיש מצב חדש, חוסר ודאות, אנחנו מעדיפים, בסדר.

גלעד קריב: פרופסור בנטואיץ, אם הוא היה שר הבריאות, הוא היה הולך לצד המקל.

גלעד קריב: ממשלת ישראל רוצה ללכת לצד המחמיר.

גלעד קריב: מישהו צריך לטעון שזה לא במתחם הסבירות.

גלעד קריב: אבל כשעושים צעד, צריך לחשוב על מכלול הנסיבות.

גלעד קריב: היית מצפה שממשלת ישראל תאמר שאם אנחנו הולכים לצעד הזה, כהחמרה זמנית, אולי לתקופה הזאת אתה אומר שהתו הירוק יוחל רק על ילדים מגיל 5 ואתה אומר לתקופה הזאת כאשר הולכים על תו ירוק מורחב, נותנים מענה למשפחות עם ילדים מגיל 3 עד 5.

קריאה: עם בדיקת PCR פעם בשבוע?

גלעד קריב: או בדיקת PCR לילדים להבדיל ממבוגרים שילכו לאנטיגן.

גור בליי: גם ילדים מעל גיל 5, עדיין רוב הציבור לא הספיק לחסן.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: אני אומר שוב שלא יהיה כאן שום צעד שהוא מושלם וחף מספקות.

גלעד קריב: באה המדינה ואמרה שבמקרה של ילדים, גם אחרי חיסון ראשון, ניתן להם מיד תו ירוק.

גלעד קריב: זאת המדיניות היום, נכון?

גלעד קריב: ילדים אחרי מנה אחת מקבלים תו ירוק.

אסתי ורהפטיג: לא.

אסתי ורהפטיג: זה משהו שהוא בפיתוח.

אסתי ורהפטיג: עוד לא הושלם הפיתוח.

אסתי ורהפטיג: כרגע זה לא קיים.

אסתי ורהפטיג: התו הירוק הוא למי שמחוסן לפי ההגדרות של נוהל מחלים.

גלעד קריב: אני רוצה לקבל כאן התייחסות של אילנה לעניין הזה.

אורי מקלב: גם ילד בן חמש לא יכול לקבל תו ירוק.

גלעד קריב: נכון.

אסתי ורהפטיג: ילד בן חמש שעשה רק חיסון אחד, עדיין לא יכול לקבל.

אסתי ורהפטיג: זה חלק מהחלטת הממשלה.

אסתי ורהפטיג: אני מבינה שהפיתוח יושלם והוא עניין של כמה ימים.

גלעד קריב: מה זה הפיתוח יושלם?

אסתי ורהפטיג: צריך פיתוח מחשובי כדי לאפשר את זה.

אסתי ורהפטיג: כדי שיהיה זיהוי.

גלעד קריב: אני מבקש את התייחסותה של אילנה לסוגיות שעלו כאן כולל הסוגיה הזאת.

אורי מקלב: לילדים בני חמש אין אפשרות לקבל את החיסון השני.

אורי מקלב: רק לפני חודש אישרו להם לקבל את החיסון הראשון.

גלעד קריב: לא היה הגיוני למצוא את הפתרון, אולי לא המחשובי, ולהכניס לתוך הגדרות המחלים - שבסופו של דבר זאת פרורוגטיבה שלכם – לגבי ילד שיש לו אישור על חיסון אחד.

אסתי ורהפטיג: זה עניין משפטי.

אסתי ורהפטיג: ההגדרות של מחלים פוטרות מבידוד.

אסתי ורהפטיג: אילנה תסביר למה ההיגיון האפידמיולוגי אומר שילדים כאלה עדיין לא מוגנים ולכן לא נכון לפטור אותם מבידוד.

אסתי ורהפטיג: להבנתי הכוונה, וזאת גם הייתה החלטת הממשלה, כן לאפשר כניסה שלהם למתחמים שדורשים תו ירוק אבל לא לפטור מבידוד.

גלעד קריב: לא יכולתם למצוא פתרון משפטי?

גלעד קריב: אנחנו מחכים שיהיה פיתוח מחשובי?

אסתי ורהפטיג: זה עניין של כמה ימים.

גלעד קריב: כמה ימים?

גור בליי: אני לא מצליח להבין את הדבר הזה.

גור בליי: לי יש ילד אחד שמותר לחסן אותו אבל הוא לא הספיק לקבל את החיסון השני.

גור בליי: מחר, אם אני לבד אתו, אני לא יכול להיכנס אתו לחנות אלא אם כן אני אעשה לו בדיקה מהירה.

גור בליי: הדבר הזה הרי לא עולה על הדעת.

אסתי ורהפטיג: כמובן זה מאוד מאוד מגביל, מעיק ומקשה.

אסתי ורהפטיג: ללא ספק.

אסתי ורהפטיג: גם לי יש ילדים בגילים האלה והם עדיין לא יכולים להתחסן.

גור בליי: ילדים שלא הספיקו.

גור בליי: ההורים רוצים לחסן אותם אבל לא הספיקו.

גור בליי: אני לא מדבר על סיטואציה כמו מבוגרים שחודשים הייתה להם הזדמנות להתחסן.

גור בליי: אני מדבר על קבוצת הילדים שהאופציה להתחסן היא ממש מהשבועות הספורים האחרונים.

אסתי ורהפטיג: צריך לזכור שהצעדים כאן הם מטעמים אפידמיולוגיים.

אסתי ורהפטיג: אילנה תסביר אותם.

אסתי ורהפטיג: לכן העניין כאן הוא המוגנות.

אסתי ורהפטיג: עם כל הקושי, יש כאן איזון בין הקושי שהדבר הזה יוצר מצד אחד לבין התועלת האפידמיולוגית שאמורה להיות מצד שני.

גלעד קריב: התחושה היא שבעניין הזה של הילדים לא נעשתה כאן מספיק מחשבה.

גלעד קריב: אני לא אומר עדיין אם זה מצדיק לאשר או לא לאשר, אבל התחושה היא שפשוט לא נעשתה מחשבה, שהיה אפשר לחשוב.

גלעד קריב: שוב, הכול זאת מערכת תשובה.

גלעד קריב: החמרתם בצד אחד, אז צריך לשקול האם לא צריך להקל בצד אחר.

גלעד קריב: מה היה קורה אם בצד ההחמרה של התו הירוק הייתם פוטרים את ההורים עד גיל חמש כי יש קוהרנטיות.

גלעד קריב: לא יכולתם למצוא פתרון?

גלעד קריב: הרי אתם אומרים שהגענו למסקנה שצריך לאפשר את זה, אין לנו פתרון מחשובי, נכניס את התקנות לתוקף.

גלעד קריב: אי אפשר למצוא פתרון?

גלעד קריב: אי אפשר להגדיר ברמה המשפטית שאם הורה לילד מציג אישור – הרי אתה מקבל אישור, נכון?

גלעד קריב: חיסנת את הילד, קיבלת תעודה – שהילד קיבל חיסון, לא להקל על ההורים בזה?

גלעד קריב: אולי צריך לומר לכם שאנחנו לא מאשרים היום את התקנות אלא נאשר אותן בעוד יומיים ותביאו לנו פתרון לעניין הזה.

גלעד קריב: או שעכשיו נעשה הפסקה, לפחות לגבי העניין של הילדים, ותביאו לי פתרון.

גלעד קריב: אני אומר לכם שזה מה שנעשה.

גלעד קריב: אנחנו נעשה עכשיו הפסקה ואתם תלכו ותביאו פתרון.

גור בליי: ברור שעד גיל חמש זה פשוט חסר קוהרנטיות אבל גם מעל גיל חמש, הציבור הרחב עוד לא הספיק, לא ניתנה לו ההזדמנות, גם מי שרוצה לחסן את ילדיו, לחסן אותם.

גלעד קריב: שלפחות עכשיו יביאו את הפתרון עם הסיפור של תעודת החיסון שתאפשר כניסה.

גלעד קריב: אדם שלא רוצה לחסן את ילדיו, זאת זכותו.

גלעד קריב: אנחנו נאמר את זה אלף פעמים.

גלעד קריב: זאת זכותו וזה בסדר.

גלעד קריב: לכן הקפדנו שלא יבטלו את אפשרות הבדיקה ואנחנו לא נבטל את אפשרות הבדיקה.

גלעד קריב: מבחינתנו זה הפרת כל איזון והיו כאלה קולות בממשלה.

גלעד קריב: על בעיה מחשובית אתם לא פותרים את העניין הזה?

גלעד קריב: אם נצטרך לעשות כאן הפסקה, נעשה הפסקה קצרה.

גלעד קריב: אני מבקש שאתם תבדקו האם אפשר - רק לעניין התו הירוק וההרחבה שלו – להרחיב את ההגדרות עד גיל חמש והאם אפשר להכניס בתקנות שגם אישור מודפס על חיסון במנה אחת לילד יאפשר להם להיכנס למתחמים האלה.

גלעד קריב: אני מבקש לקבל על זה תשובה לפני שנקריא את התקנות ונצביע עליהן.

גלעד קריב: אילנה, התייחסותך בבקשה.

אורי מקלב: מחר אתם נפגשים ב-9:00?

גלעד קריב: חשוב לך לדבר על נציב תלונות השופטים.

אורי מקלב: לא.

אורי מקלב: זה ב-10:30.

גלעד קריב: חגיגה גדולה שלכם.

גלעד קריב: יום ההילולה.

אורי מקלב: המשך החגיגה.

גלעד קריב: תבואו.

גלעד קריב: אני ממתין לכם.

גלעד קריב: אני נערך היטב להילולה.

אילנה גנס: אחר צוהריים טובים לכולם.

אילנה גנס: אני אשמח להתייחס לנקודות שעלו גם בבוקר ופרופסור זרקא ביקש שאני אתייחס אליהן וגם להתייחס לדברים שנאמרו כאן במסגרת התייחסויות.

אילנה גנס: אם כן, קודם כל לגבי המקרים המרוצפים.

אילנה גנס: עד עכשיו מבחינת פיתוח לפי סטטוס חיסוני, חשוב להסתכל כמובן לא על המספרים האבסולוטיים או על האחוזים כפי שגם עורך דין פסטרניק התייחס אליהם, אלא באמת להסתכל יותר על שיעורים.

אילנה גנס: מאחר ומרבית המסה עד עכשיו של מאומתים מרוצפים הם חוזרי חוץ לארץ, אנחנו רואים התפלגות של סטטוס חיסוני מאוד מאוד שונה.

אילנה גנס: קרוב ל-90 אחוזים מהנוסעים לחוץ לארץ הם מחוסנים לעומת אחוזים הרבה יותר קטנים של האוכלוסייה שאיננה מחוסנת שנוסעת לחוץ לארץ וזאת המסה הקריטית של מאומתים עד עכשיו.

אילנה גנס: לכן זה משהו שמאוד מאוד משפיע על המספרים האבסולוטיים.

אילנה גנס: ציטטנו את זה גם בחוות דעת שהעברנו במסגרת תקנות הגבלות היציאה.

אילנה גנס: אנחנו עדיין רואים הבדלים די משמעותיים בין קבוצת מחוסנים מוגנים ללא מוגנים.

אילנה גנס: בחוות הדעת האחרונה, הנתון שהבאנו מתייחס ל-0.17 בקרב מחוסנים לעומת 0.3 בקרב הלא מחוסנים.

אילנה גנס: כלומר, הבדל של כמעט פי שתיים.

אילנה גנס: נכון שככל שהמספרים עולים, אנחנו מקבלים יחסים קצת אחרים.

אילנה גנס: אנחנו רואים צמצום מסוים, ככל שה-אומיקרון ממשיך להתפשט, בין המחוסנים ללא מחוסנים אבל שוב, חשוב לציין שבתוך קבוצת המוגנים אנחנו מזהים תת קבוצה אחת שבה אנחנו רואים את מרבית הפריצה של ההגנה וזאת בעצם קבוצה של מחוסנים בשתי מנות שעברו מעל 4-3 חודשים ממועד קבלת מנה שנייה.

אילנה גנס: ביתר הקבוצות אנחנו לא רואים ירידה כל כך דרמטית במועילות החיסון.

גלעד קריב: מועילות החיסון גם לעניין ההדבקה וההידבקות?

אילנה גנס: נכון.

אילנה גנס: גם לעניין ההדבקה וההידבקות.

אילנה גנס: אם קודם ראינו מול זן דלתא מועילות של כ-95 אחוזים מפני הדבקה תסמינית ומחלה קשה, היום הנתונים העדכניים של אימפריאל קולג' של בריטניה מדברים על ירידה לכ-70 עד 75 אחוזים במועילות באלה שחוסנו בבוסטר וירידה יותר משמעותית במחוסנים בשתי מנות שחלפו מעל 3 חודשים מהמנה השנייה, שיורדת בסדר גודל של כ-40-35 אחוזים בלבד ולכן כל הנתונים האלה, יחד עם הנתונים של מבחני נטרול שאנחנו רואים שהתפרסמו בשבועות האחרונים, מעידים על ירידה משמעותית במוגנות בעיקר בקבוצה הזאת של מחוסנים בשתי מנות כעבור מספר חודשים מקבלת מנה שנייה וגם במבחן החיים האמיתיים שאנחנו רואים כאן במדינת ישראל של הדבקות בקרב חוזרי חוץ לארץ.

אילנה גנס: זאת הקבוצה בה אנחנו רואים מסה קריטית של הדבקות.

אילנה גנס: אגב, גם עכשיו אנחנו רואים את המסה הזאת בקבוצת ילדים בגילי 12 עד 15.

אילנה גנס: מרביתם מגיעים עכשיו בדיוק לקו חמשת החודשים אחרי קבלת מנה שנייה.

אילנה גנס: בהסתכלות על הנדבקים במדינת ישראל, אנחנו רואים הכי הרבה פריצות הגנה חיסונית בקבוצה הזאת.

גלעד קריב: האם אותה קבוצה של בני נוער שאנחנו קרובים כבר לחלוף חצי שנה מחיסונם, עתידים לקבל את האפשרות למנת דחף?

אילנה גנס: נכון.

אילנה גנס: הם כבר היום – לפי נוהל מחלים ותדריך החיסונים העכשווי – זכאים לקבל מנת דחף אחרי חמישה חודשים ואנחנו הולכים לעדכן גם את ההמלצות של פרוטוקול החיסונים וגם את נוהל מחלים בהתאם לממצאים שאנחנו רואים אותם עכשיו בתקופה של השבוע-שבועיים האחרונים כאשר אנחנו בפירוש רואים ירידה מאוד מאוד ניכרת, ספציפית בקבוצה הזאת, וההמלצה שלנו לציבור תהיה להקדים את מנת הבוסטר לכל קבוצות הגילים כרגע כבר אחרי שלושה חודשים.

אילנה גנס: הזכאות שלהם לתו ירוק צפויה להשתנות גם היא ולהתקצר בהתאם לנתונים שאנחנו רואים של ירידה במועילות ופריצות הגנה חיסונית שאנחנו רואים ספציפית בקבוצה הזאת.

אילנה גנס: בוסטר מראה שיפור מאוד מאוד משמעותי בשיקום ההגנה החיסונית עם נתוני מועילות שהם קרובים ל-80 אחוזים במהלך החודש וחצי-חודשיים ראשונים, עם ככל הנראה ירידה לסביב ה-75-70 אחוזים כעבור שלושה חודשים.

אילנה גנס: שוב, כמעט ואין על כך נתונים בעולם כי אנחנו הראשונים שהתחלנו לתת בוסטר ולכן ברוב מדינות העולם אין עדיין קבוצות אוכלוסייה משמעותיות שמחוסנות בבוסטר מעל שלושה חודשים וככל שיעבור הזמן, אנחנו כמובן נמשיך לעקוב ולבחון את יתר הקבוצות.

אילנה גנס: אבל ממה שאנחנו רואים עד עכשיו, מחוסנים בבוסטר וגם מחלימים שקיבלו לפחות מנת חיסון אחת, מבחני הנטרול שלהם, גם המחקרים הקליניים שהתחילו להתפרסם בשבוע האחרון ונתונים שלנו בישראל מראים עדיין על מוגנות חיסונית מאוד טובה שנשמרת.

אילנה גנס: לכן עיקר השינויים בנוהל מחלים מבחינתנו הופכים להיות סביב הקבוצה הזאת של מקבלי שתי מנות חיסון בלבד שטרם השלימו את מנת הבוסטר כי שם אנחנו רואים את המסה הקריטית של פריצות הגנה חיסונית.

אילנה גנס: זה לגבי מועילות החיסונים שביקשתם שנתייחס וגם התפלגות של מקרים מרוצפים לפי סטטוס חיסוני שלהם.

אילנה גנס: לגבי סוגיה של הרחבת תו ירוק לחנויות, מה ההצדקה האפידמיולוגית שהתבססנו עליה.

אילנה גנס: קודם כל, חוות הדעת האפידמיולוגית המקורית שנכתבה על ידי דוקטור שרון אלרעי פרייס כבר בחודש אפריל השנה התייחסה בכלל למתווה תו ירוק באופן כללי והסבירה את הרציונל האפידמיולוגי שעומד בבסיס של ההצדקה לדעתנו להחלת תו ירוק למקומות האלה כאשר אנחנו מדברים על צבר של גורמי סיכון שאנחנו מכירים אותם, אם זה ריבוי מגעים בגלל התקהלויות, צפיפות, הרבה פעמים קושי לשמור על מרחק אישי שלא תמיד מתאפשר, חלל סגור שלפי מחקרים אפידמיולוגיים מגביר את הסיכון להדבקה וליצירת עומס נגיפי בחלל שלא מאוורר בצורה מספיק טובה ואפילו עד פי 20 סיכון להדבקה.

אילנה גנס: אנחנו מדברים כאן על מקדם הדבקה גבוה במיוחד של הווריאנט הזה שמכפיל, משלש ואפילו מרבע את עצמו כל יומיים בהשוואה לווריאנטים שהכרנו עד עכשיו.

אילנה גנס: כלומר, אנחנו כבר לא צריכים להגיע לעומס נגיפי כל כך גבוה כדי לייצר הדבקה ולכן הדבר הזה כמובן הוא הבסיס העיקרי והצדקה אפידמיולוגית להחמרה שלדעתנו היא נכונה בסיטואציה הזאת.

אילנה גנס: בעיקר גם קושי לאתר מגעים בניגוד למצבים ולמקומות אחרים שאנחנו בדרך כלל יודעים לזהות מגעים שבאו במגע עם אותו חולה.

אילנה גנס: כאן אנחנו מדברים על ריבוי מגעים אקראיים שמאוד מאוד קשה להתחקות אחריהם בחקירה או בניסיון לברר למי נחשפו.

אילנה גנס: לכן כל הדברים האלה יחד בסופו של דבר להערכתנו מייצרים הצדקה אפידמיולוגית משמעותית להחיל תו ירוק בחללים סגורים, מקומות שיש לנו התקהלות גדולה, תחלופת אנשים מאוד גבוהה בתוך חלל סגור, במיוחד לאור העובדה שהפעם אנחנו גם מדברים על וריאנט שהוא הרבה יותר מדבק בהשוואה לכל מה שהכרנו עד עתה.

אילנה גנס: אני אתייחס בקצרה להערות שהיו כאן מעבר למה שכבר אמרתי.

אילנה גנס: עורך דין פסטרנק ציין שזמן המחלה של אומיקרון יותר קצר.

אילנה גנס: לפי הנתונים שיש לנו כרגע, אנחנו דווקא רואים מגמה הפוכה בעקבותיה הארכנו את פרק הזמן של ההחלמה של מרוצפי אומיקרון ל-14 ימים, משום שראינו ריבוי מקרים של מרוצפי אומיקרון שגם ביום השמיני, תשיעי ועשירי של המחלה עדיין הם עומס נגיפי גבוה והם ממשיכים להיות מדבקים, כולל בדיקות אנטיגן שעדיין יוצאות חיוביות.

אילנה גנס: גם אפשרות לתרבות נגיף חי במעבדה בדגימה שנלקחה ביום השמיני והתשיעי – זאת תמונה שונה ממה שראינו עד עכשיו.

אילנה גנס: ראינו את זה במקרים בודדים והתחלנו ממש איסוף נתונים סדור על עשרות מקרים של מרוצפים שאנחנו דוגמים אותם בתדירות של כל יומיים ועוד קבוצה יותר גדולה שאנחנו דוגמים אותה יותר קרוב למועד ההחלמה על מנת להבין את הדינמיקה של עומס נגיפי במרוצפי אומיקרון ולקבל החלטה שהיא יותר נכונה.

אילנה גנס: כמובן שזאת סוגיה שהיא מאוד מאוד מורכבת.

אילנה גנס: זה משהו שכבר תיקנו אותו בנוהל מחלים בתחילת החודש.

אילנה גנס: אנחנו מנסים לתקף את המדיניות הזאת כי ברור לנו שהיא מאוד מאוד מורכבת אבל מצד שני אנחנו לא רוצים לקחת סיכון ולשחרר את כל האנשים האלה כשהם עדיין מדבקים בתחושה שהם מחלימים טריים שבעצם מאפשרת להם תנועה חופשית וכניסה למקומות שדורשים תו ירוק.

אילנה גנס: זה משהו שאנחנו בפירוש רואים אותו כמגמה הפוכה לחלוטין.

אילנה גנס: לגבי סוגיה שהעלית לגבי ספיקת מערכת הבריאות בדוגמה של דרום אפריקה.

אילנה גנס: אכן יש הבדלים מאוד מאוד משמעותיים בינינו שנורא קשה להשוות אותם גם בגלל התפלגות הגילים של האוכלוסייה.

אילנה גנס: לפי הנתונים של דרום אפריקה, האוכלוסייה מעל גיל 65 היא מאוד מאוד מצומצמת בהשוואה למדינת ישראל.

אילנה גנס: זאת האוכלוסייה שבה אנחנו רואים את מרבית התחלואה הקשה ולכן קצת קשה להקיש על משמעויות אפשריות כאן במדינת ישראל כשאנחנו מנסים להסתכל על הנתון הזה.

אילנה גנס: גם הנתון של סטטוס חיסוני, ההבדלים בינינו לבין דרום אפריקה הם מאוד מאוד דרמטיים.

אילנה גנס: מרבית האוכלוסייה בדרום אפריקה היא אכן אוכלוסייה שהיא מחלימה עם מעט מאוד מחוסנים.

אילנה גנס: אפרופו, גם הפרוטוקול החיסוני בדרום אפריקה הוא שונה מהפרוטוקול שמקובל כאן בארץ גם מבחינת מרווחי החיסונים וגם סוגי החיסונים שניתנים שם, כך שזה קצת מקשה על ההסתכלות על הקבוצה הזאת.

אילנה גנס: באופן עקרוני אנחנו רואים גם באוכלוסייה שהיא על פניו מחלימה במרביתה, לפי הנתונים שלהם מדווחים על כ-60 אחוזים מחלימים כאשר זה מספר הרבה יותר גבוה ממה שאנחנו יודעים על מדינת ישראל.

אילנה גנס: כך שמאוד קשה לעשות את ההשוואה הזאת עם מדינת ישראל.

אילנה גנס: גם אנגליה, למרות שזאת כבר מדינה שהיא יותר דומה לנו מבחינת נתונים סוציו-דמוגרפיים של התפלגות גיל האוכלוסייה, עדיין מרבית ההדבקות באנגליה היא באוכלוסיות צעירות ולכן אנחנו לא רואים תחלואה קשה וטוב שכך וזה גם קצת מוקדם מדי.

אילנה גנס: אני מעריכה שבשבוע הקרוב אנחנו נראה נתונים יותר מהימנים אם כי כבר עכשיו אנחנו רואים גם בבריטניה דיווחים על עלייה בתחלואת ילדים ואשפוזי ילדים בכל הגילים.

אילנה גנס: במיוחד בגילים קטנים וגם עלייה בתחלואת מבוגרים.

אילנה גנס: אנחנו רואים את זה גם בגרמניה, גם באיטליה וגם בצרפת עדיין במספרים קטנים אבל ההתפשטות שם עדיי בתחילת הדרך.

אילנה גנס: הם מגיעים כמובן לגלי תחלואה יותר משמעותיים אבל כולנו מכירים שתחלואה קשה מגיעה באיחור של מספר שבועות ולכן זה משהו שעוד קצת מוקדם מדי לומר.

אילנה גנס: ההצעה להמתין שבוע-שבועיים עם אישור תקנות עד שנראה את ההשפעה על פוטנציאל אשפוזים ונבחן האם זה אכן מאיים על ספיקה של מערכת הבריאות, זה בעצם לפספס את האירוע הזה כי בעוד שבוע-שבועיים אנחנו נהיה כאן להערכתי עם עשרות אלפי מאומתים ביום, אם התחזית, כפי שאנחנו רואים אותה במדינות אירופה, תתממש גם אצלנו.

אילנה גנס: זה נתון שכבר יהיה מאוחר מדי.

אילנה גנס: ברגע שיהיו לנו כאן עשרות אלפי מאומתים ליום, התחלואה הקשה, גם אם היא יותר נמוכה, היא עדיין תהיה מספיק משמעותית ותגרום לעומס חריג על מערכת האשפוז שאנחנו מאוד מאוד לא רוצים להגיע לכך כי בוודאות היא תפגע באיכות טיפול ובשרידות גם של מאומתי קורונה ותשליך גם כל האוכלוסייה שזקוקה לטיפול רפואי במדינת ישראל והיא תסבול מהדבר הזה.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: ברשותך, גם חבר הכנסת בגין ביקש לשאול שאלה.

גלעד קריב: אני מבקש שהנתונים שאתם הצגתם יישלחו לוועדה בחוות דעת אפידמיולוגית כתובה.

גלעד קריב: אני חושב שביוזמת

גלעד קריב: כם לתקנות המרחיבות האלה הייתה צריכה להיות מצורפת חוות דעת אפידמיולוגית כתובה.

גלעד קריב: אני מבקש שזה ייעשה ושנקבל את הנתונים האלה, כך שהם יהיו באתר הוועדה וחברי הכנסת יוכלו לקרוא אותם ולבחון אותם גם אם אנחנו נחליט לאשר את התקנות.

גלעד קריב: אני מבקש את התייחסותך לנושא שפניתי בעניינו לעורכת הדין ורהפטיג.

גלעד קריב: התשובה של בעיות מחשוב היא לא תשובה טובה.

גלעד קריב: אם אתם חושבים שניתן היום, אחרי מנת חיסון אחת, לאפשר לילדים להיכנס למקומות של תו ירוק ואתם מבצעים הרחבה דרמטית של התו הירוק, תנו לנו פתרון.

גלעד קריב: שיסתובבו ההורים עם האישור מקופת חולים או מבית הספר שהילד חוסן במנה אחת ויתאפשר לו להיכנס.

גלעד קריב: כאן אני מבקש להבין כך שאם זה מחייב שינוי בתקנות, זה ייעשה בהסכמה, ואם זה לא מחייב בתקנות – תאמרו לנו איך.

גלעד קריב: גם לעניין של גיל 3 עד 5, כי יש זיקה אל מול החיסונים.

גלעד קריב: אתם יצרתם לאורך כל הדרך את הזיקה הזאת.

גלעד קריב: הרחבנו מאוד את התו הירוק, אז אתה מקל על ציבור ההורים שיתמודדו עכשיו עם קושי חדש ועם ילדים בני 3 עד 5.

גלעד קריב: להורה יש ילד בן 6, ילד בן 4 וילד בן שנתיים.

גלעד קריב: הילד בן ה-6 הלך והתחסן במנה אחת, ההורה היה אחראי, חיסן אותו, פתרנו את הבעיה.

גלעד קריב: הילד בן השנתיים שיכול להדביק באותה מידה, אולי הוא מתרוצץ פחות בכוחות עצמו אבל הרסס הנגיפי שלו נוטה להיות קצת יותר רציני מהרסס של הילדים הגדולים וכולנו כהורים מכירים את זה.

גלעד קריב: דווקא הילד בן ה-4, עליו יעמוד העניין שאין לגביו פתרון ובשבילו צריך ללכת לבדיקת אנטיגן.

גלעד קריב: החמרתם בצד אחד, תקלו בצד שני.

גלעד קריב: אני מבקש אילנה את ההתייחסות שלך ואז לחבר הכנסת בני בגין יש שאלה ואנחנו מתקדמים.

גלעד קריב: אני מציע שחבר הכנסת בגין ישאל את שאלתו אליך תוכלי לענות בצוותא.

זאב בנימין בגין: אדוני היושב ראש, אני נזכר במה שסיפר לי פעם בחברנו זבולון המר.

גלעד קריב: זכר צדיק לברכה.

זאב בנימין בגין: שר החינוך שלעבר, איש שתרם רבות למדינת ישראל.

זאב בנימין בגין: היה להם חבר מרכז במפלגה הדתית לאומית הקרויה מפד"ל שנהג לומר עת קיבל את רשות הדיבור: לפני שאני מדבר, אני רוצה להגיד משהו.

זאב בנימין בגין: אם כן, לפני שאני שואל, אני רוצה להגיד משהו גם לנוכח הדברים שנשמעו כאן.

זאב בנימין בגין: האתגר שאני מציע הוא לא רק המספר הכולל הצפוי של מאושפזים במחלקות, חולים קשים, אלא מספרם של אלה לעומת המספר של הצוותים הרפואיים במחלקות הטיפול הנמרץ והצוותים הרפואיים שהתמחו במכונות הנשמה לסוגיהן.

זאב בנימין בגין: לשם לא כדאי להגיע.

זאב בנימין בגין: גם אני השתכנעתי מן המספרים ומן הדוגמאות שלא נוכל לדחות אמצעים אלה או אחרים כדי להקטין את ההשפעה המזיקה.

זאב בנימין בגין: שוב, לציין שבכל זאת אלא המספרים שהוצגו בפנינו.

זאב בנימין בגין: מספר החולים קשה או בתוך החולים במחלה קשה, יש מספר ניכר מאוד של אלה שלא היו – בלשון החדשה – מוגנים.

זאב בנימין בגין: שאלתי היא זאת: בין כל הפרמטרים של הסיכון, אחד מהם, כפי שאני הבנתי במהלך השנתיים האחרונות, הוא זמן החשיפה.

זאב בנימין בגין: זאת אומרת, אם אני הולך ברחוב מול אדם ואפילו אם אמרתי לו שלום ושאלתי מה שלום הילדים - ובגילנו שאלתי מה שלום הנכדים – קודם כל זה ברחוב, ושנית, זמן החשיפה הוא איננו גדול.

זאב בנימין בגין: אני מכיר מספר של 20 דקות ואפילו חצי שעה, שיעור הזמן הנדרש כדי לגרום לסכנה אמיתית של הדבקה.

זאב בנימין בגין: לכן בהקשר זה אני רוצה לחזור לשאלות שעלו כאן לגבי בתי המסחר.

זאב בנימין בגין: אם באמת בדוכנים של מזון מהיר ובמיוחד של Take away, אם נוכל להעריך שזמן החשיפה הוא קצר - דקות, רבע שעה - אז אני מתקשה להבין את המגבלה עליהם ואני מציע להתייעץ עם המומחים או הסוציולוגים או הכלכלנים, מי שפעם עסק בנושאים כאלה.

זאב בנימין בגין: בכל זאת, זה נקרא מזון מהיר וההנחה היא שהוא באמת די מהיר.

זאב בנימין בגין: אני רואה כאן את חברינו מן המשטרה ולא כדאי להעסיק אותם בנושאים שאין בהם חשיבות מכרעת או חשובה מאוד או אפילו חשובה לגבי סיכוני ההידבקות.

זאב בנימין בגין: העלו כאן חברים, ולא קיבלנו תשובה, אני לא שמעתי תשובה לכך, לגבי האפשרות לקחת את המזון ולשבת במתחם שיהיה מוגבל לבעלי תו ירוק.

זאב בנימין בגין: אני חשבתי שזה רעיון בהקשר לדבריי הקודמים שהוא דווקא מתקבל על הדעת.

זאב בנימין בגין: אני לא שמעתי תשובה להצעתו של חברנו חבר הכנסת אורי מקלב שעלתה גם בהמשך, לפיה האיסור יהיה לא הכניסה לחנות אלא האיסור יהיה על המכירה.

זאב בנימין בגין: אני רואה בזה היגיון.

זאב בנימין בגין: אנחנו יושבים כמה שעות אבל אני הייתי מבקש לפני שאנחנו נפרדים בדרך זו או אחרת, עם הצבעה או בלי הצבעה, עם דחייה או בלי דחייה, שנקבל איזו תשובה ממישהו, אולי זאת לא אילנה אלא מישהו אחר.

זאב בנימין בגין: זו איננה בעיה משפטית אלא זה עניין של הבנה של החיים.

גלעד קריב: חבר הכנסת בגין, כרגע עמדת לשכת שר הבריאות ולשכת ראש הממשלה היא שלעת הזו הם מבקשים לאשר את התקנות כפי שהן.

גלעד קריב: נדבר על כמה דברים לאור הדחיפות בהפעלתן.

גלעד קריב: אני גם אמרתי בתחילת הבוקר, בדיון הבוקר, שאנחנו הבאנו את הממשלה לדחות את תחולת התקנות עד להיום גם כדי לאפשר לנו דיון וגם כדי שתתאפשר ההצגה של הדברים לציבור.

אורי מקלב: אם אתה לא משנה, מה הועילו חכמים בתקנתם?

אורי מקלב: העלינו את הדברים.

גלעד קריב: מבחינת ההיערכות של הציבור, זמן העברת המסר וגם עולים כאן רעיונות חשובים וטובים.

גלעד קריב: יכול להיות שבגלל הדחיפות שיש בדבר, נחיל את התקנות ולאחר מכן נמשיך את הדין ודברים עם הממשלה על תיקונן.

זאב בנימין בגין: בתוך מה שאמרת, לא לחרוג ממנו, בכל זאת כדי שלא נהיה ב-פאוול בעשרת הימים הקרובים, אולי ניתן להנחות את גורמי האכיפה בסדר עדיפויות שגם יאפשר להם להיערך בכוח האדם שלהם שהוא תמיד מצומצם והוא תמיד חסר, כדי שלא נחזור בנו ויהיו תקנות חדשות בתוך שבוע-עשרה ימים.

זאב בנימין בגין: אני חושב שזה בתוך התקנות וזה עניין של ההפעלה של הכוחות.

אורי מקלב: הממשלה לא מסכימה לתיחום האוכל המהיר באופן כזה שהוא יהיה עם בקרה?

גלעד קריב: כרגע עמדת הממשלה היא לא לשנות את העניין הזה.

גלעד קריב: ההסברים שאנחנו מקבלים מנציגי הממשלה הם שמכל מתחמי הקניונים, בסופו של דבר המתחמים הכי מורכבים מבחינת התכנסות של ציבור גדול כשהוא בלי מסכות וכולי, זה דווקא המתחמים הללו ואם יש כאן ניסיון כרגע לפרק זמן לא ארוך לבצע איזשהו שיטוח של התקהלויות מורכבות כאשר לשיטתם מתחמי המזון בקניונים מהווים זירה מאוד מסוכנת.

גלעד קריב: אני חושב – חבר כנסת בגין ואני נציגי הקואליציה כאן – שנצטרך לשאול את עצמנו כי מצד אחד יש כאן דיון שעולים בו הרבה מאוד דברים, גם מצד חברי כנסת וגם מצד הנציגים, ומן הצד השני ברור לנו שאנחנו כאן במרוץ נגד הזמן.

גלעד קריב: יש כאלה הטוענים שזה לא יעיל – זה בסדר, כבודם במקומו מונח – אבל יש כאלה שרואים ערך בתקנות.

אורי מקלב: אדוני היושב ראש, ליווינו הרבה דיונים.

אורי מקלב: יש דיונים שהמחלוקת העקרונית היא כן לעשות או לא לעשות, כן חיסונים או לא חיסונים וכולי.

אורי מקלב: יש דיון האם האכיפה יותר מדי גדולה.

אורי מקלב: כאן אנחנו דיברנו הפעם ביום הארוך הזה – כשאנחנו יושבים למעלה מתשע שעות – על הפרקטיקה, על היישום של הדבר הזה.

אורי מקלב: דיברנו על הפרקטיקה וגם הממשלה צריכה להיות קשובה.

גלעד קריב: כן, אלא שהנושא הזה עלה בדיונים בין נציגי רשתות המסחר לבין הממשלה וקיבל את התשובה.

גלעד קריב: התשובה של הממשלה – לא שאני אומר שאני מצדיק אותה – היא שבסופו של דבר בחנויות של 100 מטרים רבועים, זה איזשהו פרמטר שמקרין גם על כמות מספר העובדים בכל משמרת.

גלעד קריב: בחנות קטנה יש מוכר אחד, יש מוכר ויש לו עוזר.

גלעד קריב: חנויות בשטח של 100 מטרים רבועים, אלה חנויות שיש בהן הרבה פעמים דיילי מכירות וכולי.

גלעד קריב: אף אחד לא אמר שצריך לשכור כוח אדם חדש.

גלעד קריב: הממשלה טוענת שהמהלך הזה הוא מהלך דחוף וזה מהלך שאין מה להתניע אותו בעוד שבועיים.

גלעד קריב: היא כמובן תצטרך לפרוע את השטר, היא תצטרך בעוד שבועיים להראות לנו שהיא גם יודעת לסגת מההחמרה.

זאב בנימין בגין: לעניין המגבלות על המדינות האדומות.

גלעד קריב: זה אנחנו נראה השבוע.

זאב בנימין בגין: רואים נטייה לקיים את מה שאמר משרד הבריאות.

גלעד קריב: חד משמעית.

גלעד קריב: אני חושב שכאן יש גם תפקיד לוועדה.

זאב בנימין בגין: הם אמרו שאם מספר הנדבקים בארץ יהיה גדול, אין טעם להגביל בשדה התעופה.

גלעד קריב: גם כאן אני חושב שיש תפקיד לוועדה.

גלעד קריב: תכף נשמע גם התייחסויות של עורכת הדין ורהפטיג למה שביקשנו בעניין הילדים.

אורי מקלב: אנחנו דיברנו על ההצעה שהעלה חבר הכנסת בגין לגבי המקום בו תהיה הבקרה על התו הירוק, אם בקופה או בכניסה.

אורי מקלב: הטענה של עורכת הדין ורהפטיג אמרה היא שבסופו של דבר האימא תבוא לחנות עם ילדיה ורק היא תיגש לקופה לשלם וזה בסדר, והילדים יסתובבו בחנות ללא תו.

אורי מקלב: אני רוצה להגיד לך שהכניסה והבקרה בכניסה גורמת נזק והרבה מתח לבעל החנות.

אורי מקלב: אלה חנויות ששטחן הוא לא מעל 100 מטרים, אלה לא חנויות עמוסות, חנויות כמו חנויות לחשמל ורהיטים ושמישהו יעמוד בחוץ, זה לא בפרקטיקה.

אורי מקלב: בנוסף לכך ייווצרו תורים בכניסה לחנות.

גלעד קריב: אני מבין אבל בהקשר הזה אני רוצה לומר משהו.

גלעד קריב: מכובדיי, אני מניח שאם נשב כאן עוד 4 שעות, נביא עוד רעיונות טובים לשיפור המתווה.

גלעד קריב: אני באמת חושב שכל שעה שאנחנו מבלים כאן עם נציגי העולם העסקי, עם נציגי הארגונים האזרחיים ועם חברי הכנסת המיומנים – אין סוף לשיפורים שאפשר להציע.

גלעד קריב: הרי העניין הזה שדיברנו עליו, הילדים, לא הזכרנו אותו בדיון הבוקר.

גלעד קריב: לדיון יש דינמיקה ועולות הרבה הצעות ועולים הרבה רעיונות.

גלעד קריב: בסופו של דבר הנושא הזה של הרחבת ההגבלות על המסחר, לידתו כבר לפני שבועיים בכל סוגיית התו הירוק אם מצמידים לקניונים.

גלעד קריב: יש כאלה בתקשורת שהגדירו את שינוי העמדה של הממשלה או של חלק מהשרים כפרסה.

גלעד קריב: אני לא רואה את זה כפרסה.

גלעד קריב: בעיניי זאת הוכחה שיש כאן שרם וממשלה שמעלים רעיונות, שומעים ביקורת מהשטח, מדברים עם הנוגעים בדבר, עושים עדכון של העמדה.

גלעד קריב: יש גם גבול קצת לשיטת הסלאמי במובן הטוב.

גלעד קריב: אנחנו נמצאים כבר 3 שבועות אחרי תחילת אירוע ה-אומיקרון.

גלעד קריב: בינתיים טיפלנו בנושא הכניסה והיציאה, חלק חושבים שזה מיותר, חלק לא חושבים כך, אבל לא בוצע בשלושת השבועות האחרונים ולא נעשה כל צעד משמעותי בנושא הגבלות התו הירוק למעט עדכון קטן מאוד של מספרי ההתקהלות.

גלעד קריב: הממשלה באה עם סל רעיונות הרבה יותר מחמירים.

גלעד קריב: בתוך השיח הציבורי, בתוך מגעים שהיו עם רשתות המסחר, בעלי הקניונים ועסקים עצמאיים שהיו עם הממשלה נסוגו מהרבה מהדברים.

גלעד קריב: ברור שעכשיו אפשר לבוא ולומר עוד קו נסיגה.

גלעד קריב: הממשלה מתקינה את התקנות.

גלעד קריב: כרגע הממשלה עומדת על הדחיפות של העניין.

גלעד קריב: זה פחות יושב לפתחך חבר הכנסת מקלב כאיש אופוזיציה למרות שאתה תמיד היית בעניינים האלה סופר ענייני.

גלעד קריב: חבר הכנסת בגין ואני כחברי קואליציה, באה הממשלה ואומרת שאפשר עוד לטייב, אבל אנחנו צריכים שזה יתחיל.

גלעד קריב: הממשלה כרגע איננה מוכנה לשנות את העניין הזה של נקודת המכירה כי מבחינת הממשלה, בניגוד אולי למקרים אחרים, כאן צריך להתחיל עם משהו חריף ואז להקל.

אורי מקלב: הצטייר כאן שאנחנו לא משנים את כללי המשחק.

אורי מקלב: גם הדברים האלה שאמרנו, לא מדובר בשינוי.

גלעד קריב: אבל יכול להיות שכללי המשחק שונו בזה שמאחורי הקלעים, גם של חברים בקואליציה, אני בטוח גם של חברים באופוזיציה, הדפנו רעיונות יותר מחמירים שלא הגיעו לכאן, לוועדה, כי טיפלנו בהם בשבועיים האחרונים ולא כאשר דנו בהם בוועדות.

גלעד קריב: את הרעיון שעלה בממשלה למנוע את השימוש בבדיקות אנטיגן ושהתו הירוק יעמוד לבדו ולבטל לתקופה הקרובה – את זה בלמנו.

גלעד קריב: את הרעיון לסגור את הקניונים באופן גורף רק לתו ירוק או לייצר את הצמידים – גם את זה בלמנו.

גלעד קריב: אמר חבר הכנסת בגין שאנחנו מתחילים לשמוע מהממשלה אמירות פומביות ברורות לגבי הסיפור עם המדינות האדומות.

גלעד קריב: הממשלה רצתה להכניס את התקנות האלה בשבוע שעבר – מנענו זאת כי רצינו פער יותר גדול בין אישור הממשלה לבין האישור בכנסת כדי לאפשר לאנשים להבין.

גלעד קריב: אני גם אומר שיש הבנה שגם אם התקנות תתפרסמנה הערב, ב-24 שעות אחרי פרסומן, או בעצם עד יום שלישי בבוקר - לא תבוצע אכיפה באמצעות קנסות והדברים יהיו רק בהתרעה כדי לתת עוד יממה וחצי של היערכות של בעלי העסקים.

גלעד קריב: עולים כאן הרבה רעיונות טובים.

גלעד קריב: אני אומר שוב שמצד אחד אני יכול לומר לממשלה שזו הדרישה ואם לא, אנחנו נפיל, אבל אז השאלה לפתחך ולפתחי היא האם זה המקום שאנחנו רוצים להיות בו מבחינת המהלך המהיר של ההתמודדות עם ה-אומיקרון.

גלעד קריב: אם נחליט שאנחנו לא מצביעים נגד, אז ממילא התקנות נכנסות כפי שהן בחצות הלילה.

גלעד קריב: מבחינתי לא להצביע ולגלגל את האחריות על הממשלה, זאת לא התנהגות אחראית של הוועדה.

גלעד קריב: אנחנו צריכים להחליט האם אנחנו מוכנים לחיות עם הליקויים בתקנות האלה, ויש ליקויים, ולעבוד עכשיו, בימים הקרובים, על שיפורם.

גלעד קריב: עורכת הדין ורהפטיג, אני מבין שלגבי גילי 3 עד 5 יש התנגדות.

גלעד קריב: האם יש תשובה לגבי פתרון בעיית המחשוב לכמה ימים על ידי שימוש בתעודות מודפסות?

אסתי ורהפטיג: אנחנו מתנגדים לפתרון הזה בעיקר בגלל קשיי אכיפה.

אסתי ורהפטיג: זה לא אפשרי לאכוף.

אסתי ורהפטיג: אם בן אדם מציג אישור, אין לו קוד ואין דרך לבדוק.

גלעד קריב: תודיעי לממשלה שהצעתי תהיה שזה ישפיע על משך התוקף של התקנות.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: זאת הצעתי.

גלעד קריב: אני אציע לאשר היום ואנחנו נאשר התקנות לפחות ימים וצריך להיות פתרון מחשובי.

גלעד קריב: תעבדו עליו 24/7.

גלעד קריב: זה לא הגיוני.

גלעד קריב: התשובה הזאת מאכזבת מאוד.

גלעד קריב: אני מבין את התשובה לגבי ה-3 עד 5 ואני לא מבין את התשובה לגבי הבעיה האכיפתית.

גלעד קריב: תספגו את הבעיה האכיפתית הזאת.

גלעד קריב: לא ראיתי את הממשלה כל כך מוטרדת מהתקהלויות של 12 אלף אנשים.

גלעד קריב: נורא מטרידה אתכם האכיפה דווקא על הילדים הקטנים.

גלעד קריב: לקיים אירועים של 12 אלף אנשים כשברור שחלק מהמחוסנים גם נדבקים – זאת שאננות יתר.

אסתי ורהפטיג: אני כן מדגישה שהפתרון המחשובי בעבודה.

גלעד קריב: מה זה בעבודה?

גלעד קריב: יש לך הערכה?

אסתי ורהפטיג: כן.

אסתי ורהפטיג: אני מבינה שמדובר בכמה ימים.

אסתי ורהפטיג: בסוף השבוע אמרו לנו שזה עניין של שבוע.

אסתי ורהפטיג: אני יכולה לבדוק בדיוק מה הצפי.

גלעד קריב: אין בעיה.

גלעד קריב: נאשר לכם את התקנות לשבוע ותראו לנו שפתרתם את הבעיה המחשובית.

גלעד קריב: אם לא פתרתם את הבעיה, אז נוכל לבוא בדין ודברים קצת יותר אגרסיביים עם הממשלה.

גלעד קריב: זאת תשובה לא מוצלחת מבחינת הממשלה.

גלעד קריב: בחירה של הממשלה, תצטרכו להידרש לתקנות יותר מהר פעם נוספת וחבל שכך.

גלעד קריב: אני חושב שזה לא בריא.

גור בליי: היו עוד שתי נקודות שעלו בבוקר שלפחות לפרוטוקול לא נאמרה ההתייחסות של משרד הבריאות לגביהן.

גור בליי: האחת, איסור על הישיבה במתחם מזון משותף בקניון ואני מבין שיש התנגדות לזה.

אסתי ורהפטיג: כן.

גור בליי: גם לאופציה שיבדקו תו ירוק בכניסה למתחם.

גור בליי: היושב ראש התייחס לזה.

גור בליי: מדוע זה שונה מבית אוכל אחר שאפשר להיכנס אליו עם תו ירוק?

אסתי ורהפטיג: השליטה והפיקוח מוגבלת.

אסתי ורהפטיג: זה לא כמו מקום שהוא שייך למסעדה מסוימת וברור שיש בעל בית.

זאב בנימין בגין: המתחם שייך לבעל הקניון.

אסתי ורהפטיג: נכון.

זאב בנימין בגין: למקום יש הנהלה.

זאב בנימין בגין: תטילו את זה על ההנהלה.

גור בליי: הנקודה השנייה היא לגבי החלת תו ירוק על מפעיל דוכן אוכל או מסעדה בקניון כאשר יש דרישה לתו ירוק גם לגבי איסוף עצמי.

גור בליי: אני מבין שזה משהו שגם לו אין מענה.

גור בליי: זאת אומרת, הדוגמה שניתנה כאן, מישהו מגיע לאסוף חלות או עוגה מהמאפייה שבקניון, הוא חייב להראות תו ירוק גם אם הוא בכלל קונה את זה הביתה.

גלעד קריב: אנחנו לא מצליחים להגיע לפתרונות מושלמים.

גור בליי: את זה הוועדה יכולה לא לאשר.

גור בליי: את הרכיב הזה שהוא רכיב נפרד.

גלעד קריב: זה לא רק ה-Take away.

גור בליי: לא.

גור בליי: זה המרכיב של מפעיל או מחזיק.

גור בליי: עדיין יש את האיסור על מסעדה להפעיל שלא בתו ירוק.

גור בליי: זה רק מפעיל או מחזיק של בית אוכל או דוכן, לא ייתן שירות - בהקשר הזה לתו ירוק זה רק מי שבא ולוקח.

גור בליי: אם יש בית אוכל, חל עליו התו הירוק מכוח הכללים הרגילים.

גור בליי: זאת אומרת, ממילא אם יש מסעדה בקניון, היא כפופה לתו הירוק.

גור בליי: התוספת הזאת בסעיף 4ה(ג), דה פקטו המשמעות העיקרית שלה היא לנושא של Take away.

גור בליי: כך אני מבין.

אסתי ורהפטיג: זה ל-Take away, אבל מתוך הנחה שהרבה פעמים אנשים קונים ואם אין להם מקום לשבת במתחם המזון המהיר, הם יקנו וישבו במקום אחר כדי לאכול כאן ולא בבית שלהם.

אסתי ורהפטיג: מבחינתנו ברור וגם כתבנו בדברי ההסבר שאין כאן כוונה למנוע משלוחים ואין הכוונה לאסור על אנשים לאכול בבית שלהם.

אסתי ורהפטיג: לא לשם זה נועד האיסור.

אסתי ורהפטיג: האיסור נועד כדי למנוע אכילה בשטח הקניון שהוא שטח סגור ואותו היגיון שחל במסעדה, חל גם שם.

גור בליי: דבר נוסף שלא הייתה אליו התייחסות כי הדיון לא הגיע אליו זה הנושא של הקנסות.

גור בליי: הפחתת הקנסות.

גור בליי: אולי תוכלו לומר על זה כמה מלים.

אסתי ורהפטיג: אני מציעה שגורמי האכיפה יתייחסו לזה.

גלעד קריב: בבקשה.

גלעד קריב: נציגי מינהלת האכיפה, סוגיית הקנסות.

צביקה חסיד: ערב טוב לכולם.

צביקה חסיד: לסוגיית הקנסות.

צביקה חסיד: בהחלטת המשרד לביטחון פנים יחד עם פיקוד המשטרה הוחלט להוריד את גובה הקנסות באכיפת התו הירוק על מנת – אפשר לומר את זה כך - למקסם את האפקטיביות של האכיפה.

גור בליי: מה זה אומר?

צביקה חסיד: זה אומר שהייתה איזו הבנה שאולי ככל שהקנס יותר גבוה, יש כנראה קושי לאכוף אותו.

צביקה חסיד: היה תרגום של הדבר הזה ואם אנחנו רוצים להיות הרבה יותר אפקטיביים באכיפה, גובה הקנס משפיע על האפקטיביות.

זאב בנימין בגין: אתם חקרתם את זה?

זאב בנימין בגין: יש איזה דוגמאות ממחקרים סוציו-כלכליים של המומחים לעניין הזה?

זאב בנימין בגין: אפילו בעניינים אחרים.

זאב בנימין בגין: מה המטרה בהפחתת הקנסות למחצית, להגיע לסכום כולל מסוים?

צביקה חסיד: לא, לא.

צביקה חסיד: ממש לא.

זאב בנימין בגין: או להרתיע את הציבור מפני הפרה של תנאי האכיפה?

צביקה חסיד: אנחנו ממש לא מטילים על השוטרים יעדי אכיפה בנושא דוחות.

צביקה חסיד: אין דבר כזה.

זאב בנימין בגין: אם כן, מה הרעיון?

צביקה חסיד: הרעיון הוא, בהבנה שלנו במשך החודשים האחרונים, וראינו את זה גם בכמות הקנסות של התו הירוק, כמות הקנסות היא ממש לא גבוהה ולא כי שוטרים לא אוכפים, שוטרים מבקרים לא מעט בבתי עסק, ויש איזו הבנה שגובה הקנס לפעמים משפיע על מתן הדוח כי אנחנו מדברים על סכומים של אלפי שקלים ואפשר לראות את זה במקביל.

זאב בנימין בגין: על מתן הדוח, זאת אומרת על הרצון או הנכונות של השוטר או של הפקח להטיל את הקנס?

צביקה חסיד: זה גם על הרשויות המקומיות.

צביקה חסיד: כן.

קריאה: צריך לומר שכמובן שלא ניתן להתחייב שמחר, ברגע שהסכומים יורדים, פתאום אנחנו נראה עלייה משמעותית בכמות הקנסות.

קריאה: זה אחד הגורמים שמשפיעים.

גלעד קריב: זה בסדר גמור גם רציונל לא רק של שיפור האכיפה.

גלעד קריב: זה בסדר גמור גם לומר.

קריאה: גם ציבורית.

גלעד קריב: גם כשמרחיבים בסופו של דבר את ההגבלות על כמות הרבה יותר גדולה של בעלי עסקים, מותר למדינה לומר הנה אנחנו מחמירים את ההגבלות ומצד שני את הענישה אנחנו שמים במקום מעט יותר פרופורציונאלי.

גור בליי: אולי כדאי בהקשר הזה התייחסות כי היו איזה שהם פרסומים שלצד הפחתת הקנסות ניתנה הנחיה למשטרה שלא לתת יותר התראות ואזהרות אלא לתת מיד את הקנס.

גור בליי: השאלה אם באמת ניתנה הנחיה כזאת.

צביקה חסיד: יש הנחיה כזאת, לרדת מהנושא של האזהרות ולפעול רק אל מול קנס בנושא הזה.

צביקה חסיד: חשוב לי להדגיש שאין שום אמירה במשטרה אל מול השוטרים לצאת ולתת דוחות או שמישהו מודד אותם בכמות הדוחות.

צביקה חסיד: אין דבר כזה.

אורי מקלב: למה לא תינתן אזהרה?

אורי מקלב: עכשיו אנחנו מדברים על תקנות חדשות.

אורי מקלב: אומר היושב ראש כבר כל היום שהוא לא חושב שהציבור הפנים.

גלעד קריב: סיכמנו קודם כל שגם אם התקנות תתפרסמנה הלילה, מתן הקנסות לא יתחיל לפני יום שלישי.

גלעד קריב: תהיה עוד יממה וחצי זמן התארגנות לעסקים.

גלעד קריב: אני אומר שוב, וזה לא קשור באישור התקנות, אני אומר לפרוטוקול שאני מתכוון לדבר עם השר לביטחון פנים ועם המנכ"ל.

גלעד קריב: אני לא בטוח לגבי האמירה הנחרצת של ירידה גורפת מעניין של אזהרות וישר קנסות.

גלעד קריב: אני חושב שיש כאן מהלך שהוא לא פשוט של הרחבה מאוד מאוד רחבה של התו הירוק לצורך תקופה מסוימת של התמודדות עם חוסר הוודאות.

צביקה חסיד: אנחנו נעביר את המסר.

גלעד קריב: בסדר.

אורי מקלב: אני רוצה להבין.

אורי מקלב: אני חושב שגם סכום של 1,000 שקלים מהווה גורם הרתעה.

גלעד קריב: נכון.

אורי מקלב: אני לא מצליח להבין מדוע סכום של 5,000 שקלים, הסכום שהיה קודם, הוא לא טוב לאכיפה.

אורי מקלב: אמרתם שאין לזה אפקטיביות או משהו כזה.

קריאה: זה סכום גבוה שלא נעים לאכוף.

קריאה: לא רוצים לריב עם בעל החנות.

אורי מקלב: אתם אנשים עם לב.

אורי מקלב: קשה לכם לתת קנס בסך 5,000 שקלים.

אורי מקלב: זה בסדר.

אורי מקלב: אני מצדיק.

צביקה חסיד: יש קושי לתת קנס בגובה של 5,000 שקלים.

צביקה חסיד: כן.

צביקה חסיד: גם לשוטר שמגיע אל מול בעל עסק יש קושי לתת קנס כזה גבוה.

גלעד קריב: זה לא רק עניין של הקושי של השוטר.

גלעד קריב: התו הירוק עד עכשיו חל בחלק גדול ממנו על מוסדות.

גלעד קריב: היו גם עסקים עצמאיים וכולי אבל הוא חל על מוסדות וכולי.

גלעד קריב: יש כאן הרחבה של התו הירוק והוא יחול על הרבה יותר עסקים עצמאיים, על בעלי עסקים, על חנויות, על דוכנים לממכר מזון.

גלעד קריב: זה בסדר שהממשלה באה ואומרת שכאשר מרחיבים את מי שנכנס במשפך האכיפה, הולכים לקנסות יותר סבירים.

גלעד קריב: זה לא רק כדי להטיל יותר קנסות אלא זה גם מדרג יותר נכון של ענישה לעת הזו.

אורי בוצומינסקי: עוד נקודה אחת לגבי ההצעה של חבר הכנסת בני בגין להימנעות מאכיפה.

אורי בוצומינסקי: בעבר הייתה לנו התמודדות עם סיטואציה דומה בה התקנות היו בתוקף אבל נענינו לדרישה או לבקשה להימנע מאכיפה.

אורי בוצומינסקי: כמובן שהסיטואציה היותר טובה היא שמועד התחילה לגבי אותה הוראה ספציפית ייקבע לא למחר אלא ליום אחר, אם זה אפשרי.

גלעד קריב: לצערי זאת לא עמדת הממשלה.

גלעד קריב: אני הצעתי את זה וזאת לא עמדת הממשלה.

גלעד קריב: אנחנו נעמוד על כך שלכל הפחות תהיה כאן עוד יממה וחצי של התארגנות.

גלעד קריב: שוב, אם את נסגרים ברמת הממשלה, אנחנו בוודאי יכולים לעשות כך שהתקנות תיכנסנה לתוקף ביום שלישי בשעה 8:00 בבוקר.

גלעד קריב: כרגע זאת לא עמדת הממשלה.

אורי מקלב: אני רוצה להתייחס לנושא אחד שהוא קצת קשור לדיון הקודם.

אורי מקלב: אנחנו מתקרבים לשעה העשירית בדיון הזה.

אורי מקלב: אנחנו אחרי 9 שעות דיון.

אורי מקלב: חשבתי להעלות - גם מתוך פניות שקיבלתי וגם מבדיקה שאני עשיתי – את נושא המלוניות.

אורי מקלב: עוד לפני שאנחנו מדברים על חשבון מי המלונית, עצם השהות, מי שעשוי להיות בה זה אדם שהוא לא מחוסן והגיע ממדינה אדומה והוא היה חיובי לנגיף.

אורי מקלב: אומרים לו להישאר במלונית.

אסתי ורהפטיג: או שהוא במלונית עד קבלת התשובה.

אורי מקלב: אם הוא קיבל תשובה חיובית?

אסתי ורהפטיג: אני אומרת שגם בשלב של עד קבלת התשובה הוא נמצא במלונית.

אורי מקלב: כן.

אורי מקלב: זה ברור.

אסתי ורהפטיג: אם הוא קיבל תשובה חיובית, הוא נשאר במלונית.

אורי מקלב: אנשים היום שוהים במלונית מעל יומיים-שלושה.

אסתי ורהפטיג: זאת קטגוריה אחרת.

אסתי ורהפטיג: אלה אנשים שהם לא חוזרי חוץ לארץ.

אורי מקלב: אבל החוזרים מחוץ לארץ, אלה בעצם האנשים שעשויים להיות.

אסתי ורהפטיג: רגע.

אסתי ורהפטיג: עשויים להיות, זה יכול להיות מעבר לזה.

גלעד קריב: מכובדיי, רגע.

גלעד קריב: מכיוון שחבר הכנסת בגין צריך לצאת, אני אבקש ממך להשלים את התשובה אחרי שנקריא ונצביע.

אורי מקלב: אולי חצי דקה.

אורי מקלב: היא מסיימת את דבריה.

אסתי ורהפטיג: אני רוצה לעשות הבחנה בין מה שהיום ההכרזה אומרת, שזה באמת כמו שאמרת, זה רק הלא מחוסנים וזה רק לתקופות מסוימות, לבין מה שלפי החוק ניתן לעשות.

אסתי ורהפטיג: לפי החוק – והיו תקופות בתחילת ה-אומיקרון - שלמשל גם מחוסנים היו צריכים לשהות במלונית או היו תקופות שהשהות במלונית הייתה לתקופות אחרות.

אורי מקלב: אני מדבר על היום.

אורי מקלב: מחוסן שקיבל תשובה חיובית?

אסתי ורהפטיג: הוא צריך לשהות במלונית עד תום תקופת הבידוד שלו.

אורי מקלב: גם אדם מחוסן והוא לא יכול ללכת הביתה.

אסתי ורהפטיג: זה קצת מורכב אבל אדם שהוא חולה ב-אומיקרון צריך לשהות במלונית מכוח צו בידוד בבית חולים.

אורי מקלב: זה אולי היה נכון בהתחלה.

אורי מקלב: יש גם את עניין המימון.

גלעד קריב: חבר הכנסת מקלב, זה לא נושא הדיון שלו.

גלעד קריב: זה אפילו לא בוועדה הזאת.

אסתי ורהפטיג: עניין המימון הוא רק לחוזרי חוץ לארץ.

אסתי ורהפטיג: הכוונה היא רק לגבי חוזרי חוץ לארץ.

גלעד קריב: אני חייב לכבד את חבר הכנסת בני בגין שצריך לצאת.

גלעד קריב: הארכנו כאן הרבה מעבר למתוכנן.

גלעד קריב: אחרון הדוברים זה פרופסור זרקא שביקש להתייחס לכמה נקודות שהועלו ואז נאמר מה סיכום הדברים.

סלמאן זרקא: ערב טוב אדוני היושב ראש, חברי הכנסת.

סלמאן זרקא: נתבקשתי לשתי סוגיות כאשר סוגיה אחת היא תו ירוק זמני.

סלמאן זרקא: אני חייב להבהיר שהכותרת הזאת מטעה.

סלמאן זרקא: תו ירוק בא לשקף אנשים מחוסנים, אנשים מוגנים שיכולים להיכנס למקום בבטחה ולא לחשוש מבחינת הדבקה או חלילה מחלה קשה.

סלמאן זרקא: תו ירוק זמני הוא משהו כמו מרכיב שהוא לא נתמך בהחלטה אפידמיולוגית אבל הוא בא לעודד את הציבור לקבל החלטה נכונה ולהתחסן.

סלמאן זרקא: עשינו משהו דומה בספטמבר כשהצענו לתלמידים מגיל 12 ומעלה להתחסן וספרנו גם מי שקיבל מנה אחת בתוך מניין ה-70 אחוזים מחוסנים בכיתה שיכולה ללמוד פרונטלית כאשר מדובר ביישוב אדום.

סלמאן זרקא: כרגע, כחלק מעידוד הציבור להיות יותר מוגן בתוך גל 5 ולקראת העלייה הקשה הצפויה מבחינת התחלואה, יש הצעה מהממשלה ושוב, אני מדייק את הדברים ואומר שהיא לא הצעה מקצועית אפידמיולוגית.

גלעד קריב: בסדר גמור אבל זאת העמדה של הממשלה.

סלמאן זרקא: יש הצעת ממשלה לאפשר לאנשים שהתחסנו במנה אחת לקבל למשך 30 ימים תו ירוק זמני.

סלמאן זרקא: אנחנו נצטרך להסביר את זה לציבור שייזהר כי אם יש לו תו ירוק, זה לא אומר שהוא מחוסן ומוגן.

סלמאן זרקא: התהליך הזה, כיוון שתו ירוק היום בישראל מחייב סריקה ואין יותר ניירות, לאור מערכות המחשוב - לצערי הן מיושנות – שיש במשרד הבריאות, התהליך הזה, זאת לא אפליקציה של יום אלא זה לוקח במקרה שהלחצנו את כל המערכת, עשרה ימים עד שהדבר הזה מוזן ומופיע בתוך האפליקציה כתו ירוק זמני.

סלמאן זרקא: לכן גם לממשלה וגם לקבינט אמרנו שככל שתקבלו החלטה כזאת, לנו במחשוב של משרד הבריאות, זה הזמן שזה אורך.

סלמאן זרקא: ככל שהממשלה תקבל החלטה שכרגע חוזרים לפתקים, שהוא מביא נייר ומראה אותו בכניסה, זה כבר משהו שיכול לקרות מהיום להיום אבל אני מציע שלא נחזור אחורה בנושא הזה.

גלעד קריב: ההצעה הייתה לעשות את זה רק לגבי ילדים.

גלעד קריב: אנחנו נמצאים עכשיו בתחילת הדרך עם החיסונים של הילדים, ההורים רוצים ללכת לחסן אותם ואתם אומרים להם שלמרות שחיסנתם את הילד, עדיין הוא לא יכול להיכנס אתכם.

גלעד קריב: לא הצענו את זה על כל הציבור.

גלעד קריב: הצענו את זה על ילדים.

סלמאן זרקא: אדוני היושב ראש, לוקח לנו, כפי שאמרתי, עשרה ימים.

סלמאן זרקא: יכול להיות שאפשר להחיל אותו על אותם ילדים שנניח מתחסנים היום בדיעבד 10 ימים.

גלעד קריב: מה זה בדיעבד?

סלמאן זרקא: כרגע הממשלה לא החליטה רק לגבי ילדים אלא החליטה גם על מבוגרים.

סלמאן זרקא: מערכות המחשוב הן אותן מערכת מחשוב, בין אם מדובר בילד או בין אם מדובר במבוגר.

גלעד קריב: התוצאה של זה תהיה קיצור זמן התקנות.

גלעד קריב: אני מבין שזה לא לשביעות רצונכם אבל אנחנו רוצים לעקוב אחרי זה.

זאב בנימין בגין: אני חוזר שוב לדברי ראש הממשלה בטלוויזיה כפי ששמעתי.

זאב בנימין בגין: לילדים – כך הוא הודיע – לוקח שבועות אחדים להגיע למצב של חיסון לאחר מתן אותה זריקה.

זאב בנימין בגין: מה מועיל לי כאן בעשרת הימים?

זאב בנימין בגין: אני אומר לו שאתה ירוק אבל לפי הנתון הזה הוא כתום.

סלמאן זרקא: אדוני חבר הכנסת, עשינו בעבר לגבי ה-70 אחוזים.

סלמאן זרקא: בעבר, כדי לאפשר לכיתה להמשיך ולהתקיים פרונטלית, ספרנו גם מנה אחת כחלק מה-70 אחוזים.

סלמאן זרקא: לכן בהקשר הזה ניתן לעשות את זה כי זה משהו שקיים בתוך בית הספר ולא בתוך מערכות המחשוב.

סלמאן זרקא: לגבי תו ירוק שהוא ייכנס לקולנוע, זה משהו שלוקח לנו 10 ימים להסדיר את זה מחשובית.

זאב בנימין בגין: ממילא אחרי 10 ימים הוא לא מחוסן.

זאב בנימין בגין: הוא מחוסן כעבור עוד 20-15 ימים.

סלמאן זרקא: מחוסן נדרש לשתי מנות וההפרש ביניהן הוא 21 ימים ועוד 7 ימים.

סלמאן זרקא: זה אומר שביום שקיבלת את המנה הראשונה והשנייה אחרי 21 ימים, צריך עוד חודש עד שבאמת יש לך נוגדנים ואתה מוגן ומחוסן.

גלעד קריב: אם זאת האמירה, אולי כדאי לפני שמכריזים הכרזות בציבור שקודם תמצו את העבודה שלכם עם המחשבים.

גלעד קריב: אם מדברים על אמון הציבור, הרי הסיפור הזה של די לילדים במנה אחת, נאמר על ידי נציגי הממשלה כבר לפני שבועיים.

גלעד קריב: אולי לא תבטיחו לציבור דברים שאתם עדיין לא עומדים בהם.

גלעד קריב: לא אני העליתי את הרעיון של מנה אחת לילדים.

גלעד קריב: זה נאמר במסיבת עיתונאים של הממשלה.

גלעד קריב: עכשיו אתם מחילים תו ירוק ומספרים לנו שרק עוד 10 ימים זה יהיה מוכן?

גלעד קריב: שלא תאוץ לכם הדרך לספר לציבור על צעדים.

גלעד קריב: תאמרו לציבור שזה ייכנס לתוקף עוד חודש.

סלמאן זרקא: אבל נוכל להחיל את זה מיידית על ה-70 אחוזים מחוסנים בכיתה.

גלעד קריב: אני לא מבין.

גלעד קריב: אם שם אתם יכולים להחיל את זה, אז פה אי אפשר להחיל את זה?

גלעד קריב: בבית הספר הפתק כן טוב ובמקום אחר הוא לא טוב?

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: מכובדיי, אני מגיע עכשיו לסיכום.

גלעד קריב: עם כל הרצון של משרד הבריאות שאני לא אקצר את זמן התקנות, אני רוצה לומר שאני חושב שהתפקיד שלנו כוועדה – לפחות של חברי הקואליציה למרות שבעיניי גם חברי האופוזיציה נוהגים כאן בוועדה מנהג אחראי – זה לגבות את ההתמודדות של מערכת הבריאות ושל הממשלה עם מצב אי הוודאות.

גלעד קריב: אני מודע לחלוטין לכך שיש גם עמדות רפואיות מדעיות אחרות והתפקיד שלנו כוועדה הוא לא לשים את כל העמדות שלא מקבלות את עמדת מערכת הבריאות באותו סל.

גלעד קריב: לא דינם של אנשים שמכחישים את האיום מקורונה או מספרים סיפורים קונספירטיביים על החיסון, ואנחנו יודעים במה דברים אמורים וכולי, לא דינם כדין אנשי מדע שהשקפתם שונה ומותר שלאנשים תהיה השקפה שונה ואנחנו רוצים לשמוע עוד עמדות מדעיות, רפואיות ומחקריות שמציגות גם כיוונים אחרים.

גלעד קריב: בסופו של דבר הממשלה היא זאת שצריכה להוביל את המאבק ובעיניי מותר לממשלה בעת הזו לומר שהיא בוחרת בגישה היותר מחמירה על פני הגישה המקלה.

גלעד קריב: זה בהינתן גבולות מסוימים כמו למשל שאנחנו לא נאפשר לוותר על אופציית הבדיקות וניוותר רק עם תו ירוק למחלימים ומחוסנים.

גלעד קריב: בצד האמירה הזו של גיבוי לממשלה אני רוצה לומר בכנות לנציגי הממשלה, ואני מקווה שפרופסור זרקא עדיין אתנו, שמכל הצעדים שאנחנו אישרנו בוועדת החוקה בחצי השנה האחרונה, לבי הכי כבד באישור התקנות האלה.

גלעד קריב: כבר אישרנו כאן דברים לא פשוטים.

גלעד קריב: אני רוצה לומר שאני מתכוון להצביע בעד התקנות, אצביע בעדן אבל אני עושה את זה בהיסוס ובלב כבד כי התחושה היא שיש כאן הרחבה דרמטית של המגבלות של התו הירוק והיה אפשר לדייק יותר את המהלך.

גלעד קריב: מצד אחד לעשות אותו, אבל מצד שני טיפה לדייק יותר.

גלעד קריב: ניתנו כאן הרבה מאוד דוגמאות מהשאלה של היכן נדרש התו הירוק, בכניסה לחנות או בנקודת המכירה, מה היה קורה אם הייתה כאן עוד מדרגה, היינו אומרים שבחנויות ששטחן 300 מטרים, פשיטה שמדובר על הרשתות הגדולות שיש להם הרבה דיילי מכירות וסדרנים, כי זאת חנות גדולה של רשת גדולה ושם תתבצע הבדיקה בכניסה.

גלעד קריב: בחנויות בין 100 ל-300 מטרים, הבדיקה הייתה בנקודת המכירה, הרי פשיטה שלא סגרתם כאן את כל הפרצות.

גלעד קריב: לא הטלתם שום מטלה על התקהלות.

גלעד קריב: אני יודע שמערכת הבריאות רצתה אבל הממשלה אמרה לא.

גלעד קריב: אז שם הותרתם פרצה ענקית וכאן אתם מדקדקים אתנו בקטנות.

זאב בנימין בגין: ההתקהלות היא באוויר הפתוח.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: לא באוויר הפתוח.

זאב בנימין בגין: ה-9,000 שאתה הזכרת.

גלעד קריב: באצטדיון יד אליהו מתקיימת הופעה עם 10,000 אנשים עם תו ירוק.

גלעד קריב: אני חושב שראוי היה שבנקודות מסוימות למרות שאנחנו מגבים את המהלך הזה כמהלך זמני, תהיה מחשבה קצת יותר.

גלעד קריב: לא בכל צריך להוריד פטיש 5 קילוגרם כאשר במקומות אחרים מדגדגים עם נוצה.

גלעד קריב: אני מתייחס להגבלת ההתקהלות.

גלעד קריב: אני אומר אני אצביע בעד אישור התקנות האלה בהיסוס.

גלעד קריב: אני חושב שהתקנות האלה הן צעד חריג.

גלעד קריב: לא הרחבנו את התו הירוק בשיאו של הגל הרביעי, אז לעשות את זה עכשיו, זה מעלה שאלות.

גלעד קריב: אני אומר בצורה מאוד ברורה שאני בעיקר תומך בתקנות האלה בגלל ממד חוסר הוודאות שעתיד להתבהר בפרק זמן קצר.

גלעד קריב: אני אומר כאן – כדי שלא ישתמע לשתי פנים – שלא יהיה כאן מהלך שזה הופך להיות הסטנדרט החדש בחסות אי הוודאות הנוכחית.

גלעד קריב: זה לא יקרה עם המדינות האדומות וככל שזה תלוי בי, זה לא יקרה גם עם התו הירוק המורחב.

גלעד קריב: התו הירוק המורחב, בשעה שאין הגבלות התקהלות אחרות, הוא חריג שבחריגים.

גלעד קריב: אני אומר עוד פעם שההמלצה שלי לוועדה תהיה לראות בעניין הזה שלא רשימת המדינות האדומות ולא התו הירוק החריג הופכים לסטנדרט וזה אחד מהדברים שגם מוביל אותי לקיצור זמן התקנות למרות שברור לי שצריך שהתקנות תשקענה.

גלעד קריב: אני מקצר את זמן התקנות כי אני חושב שהממשלה בעקבות הדיונים שהיו כאן היום בוועדה – ולצערי אני רוצה לומר לא כל המשרדים המעורבים טרחו להיות כאן בוועדה.

גלעד קריב: אני לא מצליח להבין איך משרד הכלכלה לא שלח לכאן נציג מבוקר עד ערב כמו שישבו כאן חברי הכנסת.

גלעד קריב: ה-זום, עם כל הכבוד, זה רק ה-זום.

גלעד קריב: יש כאן ועדה מתפקדת.

גלעד קריב: לשכת ראש הממשלה הייתה צריכה שיהיה כאן נציג שלה לאורך כל הדיון.

אורי מקלב: היו נציגי האוצר?

גלעד קריב: מהאוצר היו ב-זום.

גלעד קריב: גם האוצר היה צריך לשבת כאן.

גלעד קריב: זה לא עוד אירוע של הארכת תקנות.

גלעד קריב: דעתי לא נוחה מהעניין הזה.

גלעד קריב: אני בתחושה שהדיון כאן עם הממשלה היה יכול היה להיות יותר פורה בדינמיקה של התקנות.

גלעד קריב: מכיוון שזה לא קרה היום, זה יקרה כנראה ב-לג הראשון.

גלעד קריב: נקצר את הזמן ובשבוע הקרוב הממשלה תצטרך לחשוב על הדברים.

גלעד קריב: אני קורא לממשלה בשבוע הזה, בתשעת הימים האלה, לחשוב על נקודות שעלו כאן.

גלעד קריב: אני קורא לכם לחשוב על הדיוק של ההבחנה הזאת בין היכן נבדק התו הירוק בחנויות היותר קטנות.

גלעד קריב: היה גם קול בממשלה שהציע להחיל את ההגבלה הזאת רק מ-150 מטרים רבועים ולא מ-100.

גלעד קריב: אפשר לחשוב על מדרגת הביניים.

גלעד קריב: אני מצפה לשמוע על ההתקדמות של הפתרון המחשובי.

גלעד קריב: אם הצהרתם משהו לציבור, שיצמצמו את הפער בין ההכרזה לבין הביצוע כי זה פוגע באמון הציבור.

גלעד קריב: לכן אני מצפה שכאשר תבואו ותבקשו מאתנו לחדש את התקנות, נושא התו הירוק הזמני יופעל ככל שנמשיך את התקנות האלה.

גלעד קריב: אני אומר את זה בצורה ברורה.

גלעד קריב: סוכם על דעת הגורמים המעורבים בממשלה שהאכיפה באמצעות הטלת קנסות תחל רק ביום שלישי ותהיה כאן עוד יממה וחצי של היערכות.

גלעד קריב: אני קורא למשרד לביטחון פנים לחשוב על המעבר הזה מעידן האזהרות לעידן הקנסות גם אחרי הורדת גובה הקנסות.

גלעד קריב: לא דינו של קנס על בידוד - שאין פה שום דבר חדש, כולם יודעים שאנחנו כרגע חייבים שאנשים בבידוד יהיו בבידוד - לסיפור הזה של בעלי העסקים.

גלעד קריב: אני מניח שיהיו הרבה בעלי עסקים מבולבלים בכמה הימים הראשונים.

גלעד קריב: לוקח זמן היערכות.

גלעד קריב: אל תקבעו מסמרות דרמטיים בעניין.

גלעד קריב: תבדקו את העניין.

אורי בוצומינסקי: כדי שיהיה ברור.

אורי בוצומינסקי: כוונת היושב ראש רק לסוגיית החנויות של מעל 100 מטרים או גם לעבירות החדשות?

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: אני חושב שמה שהתחדש כאן בתקנות, מה שהוא דבר דבור על אופניו, בוודאי שאם הורדנו את גובה הקנסות, לא ניתן זמן היערכות לקנסות המופחתים?

גלעד קריב: הדברים שהתחדשו כאן, ואני מזכיר שוב, אלה המון חנויות קטנות.

גלעד קריב: יש כאן שאלה של נגישות, של הפנמה, זה שעושים מסיבות עיתונאים בשפה העברית בערוץ 12 לא אומר שכל בעל חנות במגזר הערבי בהכרח ראה והפנים.

גלעד קריב: אני לא נכנס כרגע לדיון איזה קמפיין הסברה עשיתם.

גלעד קריב: אני מבקש את העניין הזה תשקלו וככל שצריך לדבר עם השר לביטחון פנים ועם המנכ"ל – גם אני אעשה זאת.

גלעד קריב: אני מבקש שהממשלה תשמע את הקולות שעלו כאן מנציגי הקניונים ורשתות המסחר.

גלעד קריב: יש פתרונות.

גלעד קריב: לא שמענו כאן בעיניי, למעט דוברים בודדים, כפירה מוחלטת בצורך כרגע לעשות צעדים.

גלעד קריב: אני את אומר את זה גם לחבריי חברי הכנסת.

גלעד קריב: אנחנו עם ה-אומיקרון עוד מעט כבר 4 שבועות והעובדה היא שהממשלה לא רצה להגבלות על המסחר ועל הכלכלה בתוך ישראל.

גלעד קריב: לא רצו תוך 48 שעות להטיל מגבלות.

גלעד קריב: עברנו כבר כמעט 4 שבועות.

גלעד קריב: יש רגע שבו צריך להתחיל ולכן אנחנו מתחילים אבל חובת ההקשבה למה שנאמר כאן היא עליכם והמשא ומתן או השיח עם הארגונים היציגים של בעלי העסקים, של הקניונים, של רשתות המסחר צריך להימשך לקראת הסיבוב הבא.

גלעד קריב: אני אומר שאני גם מתכוון לדבר עם שרת הכלכלה בנושא הזה ועם נציגי משרד ראש הממשלה.

גלעד קריב: דבר אחרון ואני אומר אותו אחרי שיחה שלי עם חלק מנציגי הממשלה.

גלעד קריב: הציפייה שלי היא שהממשלה תפתח מוקד לעסקים שיסביר את המגבלות האלה.

גלעד קריב: אני חושב שעם כל הכבוד לאתרי האינטרנט וכולי, צריכה להיות אפשרות - כמו שיש את קול הבריאות לשם חב בידוד מתקשר, שואל וכולי, גם אם הוא ממתין קצת על הקו - וצריך להיות מוקד לבעלי עסקים שרוצים להבין מה המגבלות ומה הכללים.

גלעד קריב: פניתי למשרד ראש הממשלה ואני מניח שהם יבואו בדין ודברים עם משרד הכלכלה ועם גורמים אחרים.

גלעד קריב: יש כאן אירוע מבחינת ההשפעה על המסחר בישראל, לפחות בתקופה הקרובה.

גלעד קריב: אני מבקש שתיערכו מבחינת מתן מידע והנגשה שלו - בעברית ובערבית – לציבור בעלי החנויות ובעלי העסקים.

גלעד קריב: אני אומר שוב שאני מצפה שזה ייעשה ממש בימים הקרובים, בתחילת המהלך, אבל אנחנו נבדוק את ההתקדמות בנושא הזה ככל שתבקשו להאריך את התקנות ואני מקווה שתבואו אלינו עוד פרק זמן מסוים ולא תאריכו את התקנות.

גלעד קריב: אנחנו ניגשים לקריאה.

גלעד קריב: ההצעה שלי תהיה לאשר את התקנות.

גלעד קריב: מראש אמרנו לכם שתוקף התקנות יפוג בין שני לרביעי כדי לכבד את עבודת הכנסת.

גלעד קריב: אני מציע שתוקף התקנות האלה יפוג בין יום שלישי ליום רביעי הבא.

גלעד קריב: אם אני לא טועה, זה נותן לנו תשעה ימים.

גלעד קריב: קיצור התקנות לא נעשה רק מטעמי הנוחות של הכנסת אלא בראש ובראשונה מתוך תחושה שיש כאן עוד מהלך שהממשלה צריכה לעשות לגבי התקנות האלה.

גלעד קריב: אדוני היועץ המשפטי, אנא הקרא את התקנות.

גור בליי: יש לנו שני קבצים.

גור בליי: אני מזכיר שקודם כל יש את תיקון 14 שהאריך את תוקף התקנות בנוסח הקודם שלהן - אנחנו מאשרים את זה כאן בדיעבד – שהאריכו אותן עד ה-28 בדצמבר, עד יום שלישי הקרוב.

גור בליי: זה הופעל תוך חריגת דחיפות.

גור בליי: בתוקף סמכותי לפי סעיפים 4, 6, 7, 8, 9, 12, 23, 24, 25 ו-27 לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) התש"ף-2020 (להלן – החוק), ובהתקיים דחיפות כאמור בסעיף 4(ד)(3) לחוק, מתקינה המשלה תקנות אלה:

גור בליי: בתקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות של מקום ציבורי או עסקי והוראות נוספות), התשפ"א-2021, בתקנה 15, במקום "י"ז בטבת התשפ"ב (21 בדצמבר 2021) יבוא "כ"ד בטבת התשפ"ב (28 בדצמבר 2021).

גלעד קריב: מי בעד אישור התקנות?

גלעד קריב: מי נגד?

גלעד קריב: מי נמנע.

גלעד קריב: אושר

גלעד קריב: תיקון מספר 14 אושר.

אורי מקלב: אני נגד.

אורי מקלב: עד היום נהגתי בהצבעות שלי להצביע בעד, להימנע ולהצביע נגד.

אורי מקלב: זאת אחת מהפעמים הראשונות שאני מצביע נגד.

אורי מקלב: אני חושב שבמבחן אובייקטיבי, זה כך גם לאור מה ששמענו היום בוועדה.

אורי מקלב: אבל בגמישות שאתם צריכים לבוא, אני לא יודע, איך זה הכול אתם יודעים.

אורי מקלב: אנחנו עושים הצעות חוק ממשלתיות, יש שנויים דרמטיים בתוך הליך החקיקה, אז רק בתקנות כאלה אין את היכולת להתגמש?

אורי מקלב: המחשבה שהייתה מקובעת עד עכשיו אולי אצל הפקידות, לא נראה לי שזה אצל הנבחרים, שאם נתגמש יבואו בפעם הבאה ויעשו אחרת.

אורי מקלב: אנחנו לא מרגישים שקשובים לדברים.

גלעד קריב: זו הנשורת הפרלמנטרית הרדיו-אקטיבית של שיטת אישור התקנות בחוק הקורונה.

גלעד קריב: זו התוצאה של למעלה משנה בה התהפך סדר הדברים בין חקיקה ראשית לבין תחיקה.

גלעד קריב: אני מציע לממשלה להאזין גם לדבריו של חבר הכנסת אורי מקלב שתמיד תמך בצורה עניינית בתקנות של הממשלה בנושא הקורונה או לכל הפחות נמנע.

גלעד קריב: צרפו את דבריו הנכוחים ללב הכבד שבו אני מצביע בעד התקנות האלה ותעבדו בכיוונים הנכונים בשבוע הקרוב.

גלעד קריב: תודה חבר הכנסת מקלב על דבריך.

גור בליי: התיקון הנוסף הוא התיקון העיקרי בו הוועדה דנה במהלך היום, התיקון שכולל את ההגבלה על המסחר.

גור בליי: בתוקף סמכותי לפי סעיפים 4, 6, 7, 8, 9, 12, 23, 24, 25 ו-27 לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) התש"ף-2020 (להלן – החוק), ולאחר שהתקיים האמור בסעיף 3(ד)(2)(א) לחוק, מתקינה הממשלה תקנות אלה:

גור בליי: בתקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות של מקום ציבורי או עסקי והוראות נוספות) התשפ"א-2021 (להלן – התקנות העיקריות), בתקנה 2 בתקנת משנה (א) –

גור בליי: זה לעניין המסעדות שנכנסות במסגרת התו הירוק, גם האזור שסגרו אותו בסגירת חורף.

אחרי פסקה  יבוא: "(12) חנות ששטחה 100 מטרים רבועים ומעלה, למעט בית מרקחת, חנות למכירת מוצרי היגיינה (פארם), חנות אופטיקה, חנות למכירת עזרים רפואיים, מרכול, מכולת או סופרמרקט.

אחרי פסקה  יבוא: לעניין זה, שטח החנות יחושב לפי האזור הפתוח לקהל מתוך שטח החנות, ולמעט שטחי חניון, מחסנים, שטחי תפעול וכיוצא בהם".

אחרי פסקה  יבוא: בתקנה 4ג(א) לתקנות העיקריות, אחרי "כך שבכל עת לא ישהו במקום אנשים במספר העולה על יחס של אדם לכל 7 מטרים רבועים משטח המקום" יבוא "ואולם לעניין קניון – לא ישהו במקום אנשים במספר העולה על יחס של אדם לכל 15 מטרים רבועים משטח המקום".

אחרי פסקה  יבוא: אחרי תקנה 4ד לתקנות העיקריות יבוא: "4ה.

אחרי פסקה  יבוא: הוראות לעניין קניון

אחרי פסקה  יבוא: לא יאפשר ישיבה במתחם מזון משותף.

אחרי פסקה  יבוא: יתלה שלטים במקומות בולטים לעין לעניין איסור אכילה במתחם המזון המשותף.

אחרי פסקה  יבוא: מפעיל או מחזיק של בית אוכל או דוכן למכירת מזון המצויים בתוך קניון לא ייתן שירות אלא למי שהציג אישור "תו ירוק" או אישור על תוצאה שלילית בבדיקת קורונה מיידית, או לפעוט עד גיל שלוש או לילד שהציג תעודת נכה.

אחרי פסקה  יבוא: לעניין זה, "מתן שירות" – כולל בדרך של מכירה לצריכה מחוץ לבית האוכל באמצעות איסוף עצמי (Take away) ולמעט באמצעות משלוח למקום שהוא מחוץ לקניון".

אחרי פסקה  יבוא: בתקנה 7(א) לתקנות העיקריות, אחרי פסקה (2ג) יבוא:

אחרי פסקה  יבוא: זה השינוי שלה מבנה של הקנסות.

אחרי פסקה  יבוא: כמו שנאמר כאן היום יש שלוש מדרגות של קנסות – עד 100 מטרים, כל מקום, לא רק חנויות, מקום שעובד בתו ירוק, בין 100 ל-500 מטרים רבועים ומעל 500 מטרים רבועים.

אחרי פסקה  יבוא: מבוטלת הקטגוריה האמצעית ויש הפחתה בקנסות למחצית של המקומות האחרים.

אחרי פסקה  יבוא: פסקת משנה (ב) – תימחק.

אחרי פסקה  יבוא: זאת הקטגוריה שיורדת, של מקומות בין 100 מטרים ל-500 מטרים רבועים.

אחרי פסקה  יבוא: פסקה (2) היא לגבי הקנסות החדשים שנובעים מהמגבלות החדשות על הקניונים.

אחרי פסקה  יבוא: "(2ד) מפעיל קניון, בעצמו או באמצעות אחר, שהציב שולחנות וכיסאות לאכילה בשטח הקניון, או שלא מנע גישה לשולחנות אכילה המקובעים לרצפה, אם קיימים במקום, או בלי שתלה שלטים לעניין איסור אכילה במתחם המזון המשותף, והכול למעט בשטח בית אוכל המצוי בקניון, ובניגוד לאמור בתקנה 4ה(4).

אחרי פסקה  יבוא: (2ה) מפעיל או מחזיק של בית אוכל או דוכן למכירת מזון המצויים בתוך קניון, בעצמו או באמצעות אחר, שנתן שירות, למי שלא הציג אישור "תו ירוק" או אישור על תוצאה שלילית בבדיקת קורונה מיידית ושאינו פעוט עד גיל 3 או ילד שהציג תעודת נכה, בניגוד לאמור בתקנה 5ה(ג)".

אחרי פסקה  יבוא: בתקנה 15 לתקנות העיקריות במקום "כ"ד בטבת התשפ"ב (28 בדצמבר 2021)" יבוא "ב' בשבט התשפ"ב (4 בינואר 2022)".

אחרי פסקה  יבוא: בתוספת לתקנות העיקריות –

אחרי פסקה  יבוא: זה הקנס על מפעיל תו ירוק בגודל של עד 100 מטרים רבועים.

אחרי פסקה  יבוא: בפרט (3), בטור ב', במקום 10,000 יבוא 5,000.

אחרי פסקה  יבוא: זה הקנס החדש למקום מעל 500 מטרים רבועים.

אחרי פסקה  יבוא: זה מפעיל מקום ציבורי עסקי או מקום פתוח לציבור שמתקיימות בו תפילות שלא הציב שלט.

אחרי פסקה  יבוא: זאת הפחתה לעניין מפעיל מקום ציבורי עסקי או מקום פתוח לציבור שמתקיימות בו תפילות בתו ירוק שלא קבע והפעיל מנגנון לוויסות הנכנסים למקום לפי התפוסה המרבית המותרת.

אחרי פסקה  יבוא: זאת ההפחתה לעניין מפעיל ציבורי עסקי שפתוח לא בתו ירוק שלא קבע והפעיל מנגנון לוויסות במקום בין 100 מטרים ל-500 מטרים.

אחרי פסקה  יבוא: זאת ההפחתה למפעיל מקום ציבורי שפועל ללא תו ירוק שלא הציב שלט לעניין מספר השוהים המותר במקום.

אחרי פסקה  יבוא: כמו שאמרתי קודם, לגבי שני הקנסות הנוספים, לגבי הקניונים, הקנס הוא 2,500 שקלים, אלה שהקראתי קודם, לשניהם.

אחרי פרט  יבוא: תחילה תחילתן של תקנות אלה ביום כ"ב בטבת התשפ"ב (27 בדצמבר 2021).

אחרי פרט  יבוא: זה הלילה בחצות.

גלעד קריב: מי בעד אישור התקנות?

גלעד קריב: מי נגד?

גלעד קריב: מי נמנע?

גלעד קריב: התקנות אושרו

גלעד קריב: התקנות אושרו עם כל הערותיי לפרוטוקול ועם התיקון.

גלעד קריב: קיצרנו את תחולתן.

גלעד קריב: אני מקווה שהדברים שנאמרו כאן על ידי חברי הכנסת מהאופוזיציה ומהקואליציה יגיעו לתשומת לב הגורמים בממשלה.

גלעד קריב: חבריי, תודה.

אורי מקלב: במקום רוויזיה אני רוצה לשאול שאלה.

אורי מקלב: עד מתי אתם חושבים לבקש מהבאים מחוץ לארץ לשהות במלונית?

אורי מקלב: דומני שביום שלישי הקרוב על אפנו ועל חמתנו נצטרך לדון בדיוק בסוגיה הזאת כשתגענה התקנות של המדינות האדומות.

אורי מקלב: הממשלה תצטרך להצדיק.

אורי מקלב: היום אנשים שהם נמצאים חיוביים הם בתוך קהילה ושולחים אותם לבידוד בבית.

אורי מקלב: מעכשיו אנחנו משאירים גם על חשבון המדינה ולא על חשבון המדינה אנשים שכפי שהזכרתי קודם, או שהם לא היו מחוסנים או שאם הם מחוסנים והבדיקה החיובית תפסה אותם במלונית.

אורי מקלב: אני רוצה לציין שזה לא שבועיים אלא אלה 10 ימים עד אחרי התסמינים.

אורי מקלב: יכול להיות שהתסמינים יופיעו לשבוע או ל-10 ימים ואחר כך עוד 10 ימים.

אורי מקלב: זה דבר שהיום הוא כבר מיותר.

אסתי ורהפטיג: לחולה רגיל הנוהל מדבר על 10 ימים בכפוף לכך שבימים האחרונים אין תסמינים מונעי החלמה כמו חום.

אסתי ורהפטיג: לא כל תסמין מונע החלמה.

אסתי ורהפטיג: יש תסמינים שיכולים להישאר ועדיין תוגדר כמחלים.

אסתי ורהפטיג: לגבי חולה אומיקרון, כרגע האריכו את תקופת התחלואה, התקופה שבה אתה מוגדר עדיין כחולה בגלל שראו שעדיין יש הדבקה בימים היותר מאוחרים.

אורי מקלב: המלונית היא גם לא לחולה אומיקרון?

אסתי ורהפטיג: היא לאדם שחזר.

גלעד קריב: אדם שחזר ממדינה אדומה, שהוא לא מחוסן.

גלעד קריב: הוא במלונית עד שהוא יקבל את ה-PCR.

אסתי ורהפטיג: עד לקבלת התשובה.

אסתי ורהפטיג: אחרי קבלת התשובה זה רק מי שקיבל תשובה חיובית.

אורי מקלב: אם הוא קיבל תשובה חיובית והוא בתוך המלונית?

גלעד קריב: אז הוא נשאר במלונית.

אורי מקלב: ואם זה לא ה-אומיקרון?

אסתי ורהפטיג: אם זה לא אומיקרון, הוא משתחרר הביתה.

אורי מקלב: רק ה-אומיקרון.

גלעד קריב: המלוניות כרגע לאירוע ה-אומיקרון.

אורי מקלב: עד מתי?

אורי מקלב: הקהילה כבר מלאה.

גלעד קריב: זו שאלה שנצטרך לשאול אותה.

גלעד קריב: זו שאלה שבעיקרה שייכת לוועדה אחרת.

גלעד קריב: צר לי לומר את זה אבל זה כך.

גלעד קריב: היא שייכת לוועדת הבריאות.

גלעד קריב: אני מציע לחבר הכנסת מקלב, מכיוון שמחר יהיה אתנו פעם נוספת משרד הבריאות, נעלה את השאלה הזאת ונבקש את ההתייחסות שלכם לעניין.

גלעד קריב: ני מזכיר שביקשנו את חוות הדעת האפידמיולוגית שתומכת בתקנות האלה שאישרנו עכשיו בכתב.

גלעד קריב: אנחנו מבקשים שיישלח לוועדה בכתב הנתונים שהוצגו כאן בעל פה.

גלעד קריב: תודה לכולם.

גלעד קריב: תודה לצוות הוועדה.

גלעד קריב: תודה לנציגי משרדי הממשלה.

גלעד קריב: תודה לייעוץ המשפטי.