ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 181, 2021-12-23 10:00

אלכס קושניר: בוקר טוב.

אלכס קושניר: יום חמישי, י"ט בטבת התשפ"ב, 23 בדצמבר 2021 ואני פותח את ישיבת ועדת הכספים.

אלכס קושניר: היום נעסוק בהעברות תקציביות.

אלכס קושניר: יש לנו תקלה טכנית ולכן בינתיים הצעות לסדר.

אלכס קושניר: בבקשה.

ינון אזולאי: תודה רבה.

ינון אזולאי: בוקר טוב.

ינון אזולאי: צריך לומר לכולם ברוכים הבאים ביום חמישי.

ינון אזולאי: הרבה זמן לא היינו כאן בימי חמישי.

אלכס קושניר: למה?

אלכס קושניר: לא מזמן היינו ביום חמישי.

ינון אזולאי: בתקציב.

אלכס קושניר: זאת מסורת טובה, לא?

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: אגיד לך את האמת.

ינון אזולאי: הבנות בוועדת הכספים מגיעות הביתה ולא אצל כולן הבעלים יודעים לבשל ואז הן צריכות לבשל ביום שישי.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני הבנתי שאתה בשלן מצוין.

ינון אזולאי: לא הבנת.

ינון אזולאי: המקסימום זאת חביתה.

אלכס קושניר: כשכולם שואלים מה משותף ביני לבין ינון אזולאי, זה בדיוק זה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: גם אני.

נירה שפק: אני מציעה לכם להשתמש בשיטה שלי.

נירה שפק: אני קונה במי ידיי.

ינון אזולאי: אשתי לא מסכימה להכניס אוכל מבחוץ.

ינון אזולאי: אם בזה תיגמר ההצעה לסדר שלי, בזה שאשתי היא אשת חיל - שלא מוכנה להכניס אוכל מבחוץ, כולל חלות, סלטים, מהפרט הראשון, ואם היא הייתה יכולה גם לטחון את הקמח, היא לא הייתה מסכימה להכניס הביתה גם קמח – זה יהיה טוב.

ינון אזולאי: אני מצדיע לאשתי.

ניר אורבך: תדעו לכם, בתור מטגן חביתות מדופלם, השלב הבא של מי שמוגבל זה טיגון שניצלים.

אלכס קושניר: פינדרוס, איך אתה עם חביתות?

יצחק פינדרוס: אני עם חביתות בסדר אבל אשתי לא רק שהיא לא נותנת להכניס משהו מבחוץ, היא גם לא נותנת לי להיכנס למטבח.

אלכס קושניר: אתה ממודר.

ינון אזולאי: אדוני היושב ראש, לגבי ההצעה לסדר, והיא חשובה, ודיברנו על זה.

ינון אזולאי: חשוב שאולי תהיה גם אמירה שלך כיושב ראש לגבי דמי האבטלה לאותם זכאים וזכאיות, אם אלה נשים חד הוריות או נכים.

ינון אזולאי: בגלל הקורונה, לפני שנה וחצי-שנתיים עברה כאן הוראת שעה, ואני מדבר על כך שיהיה להם את כפל התמיכות, כפל הקצבאות.

ינון אזולאי: בסוף השנה האזרחית, כלומר, בעוד כשמונה ימים, תוקף הוראת השעה יפוג ונשים חד הוריות לא יוכל ולהמשיך ולקבל גם אבטלה וגם מזונות.

ינון אזולאי: נכים לסוגים שונים לא יוכלו לקבל גם אבטלה וגם את קצבת הנכות שלהם.

ינון אזולאי: אני לא יודע אם אפשר יהיה לתקן את זה רטרואקטיבית אבל חשוב לעשות הכול.

ינון אזולאי: אנחנו רואים את לחץ הזמנים בו אנחנו נמצאים אבל הייתי מציע אולי אפילו בשבוע הבא – שווה להגיע לכאן במיוחד אם צריך או להוסיף שעה, אולי תחשוב על יום ראשון – לקיים דיון בעניין הזה כדי לשמוע היכן הוא עומד.

ינון אזולאי: לפחות לפני סוף שנה תהיה אמירה ואחר כך נוכל להביא את זה ולאשר שבועיים-שלושה רטרואקטיבית.

ינון אזולאי: אני גם הגשתי הצעת חוק בעניין הזה.

ינון אזולאי: אתה מבין ומכיר את הנושא הזה וחשובה גם ההתייחסות שלך לנושא הכפל.

אלכס קושניר: כשדיברת חיפשתי את ההודעה לתקשורת.

אלכס קושניר: יש הודעה לתקשורת מאתמול.

ינון אזולאי: לא אני הוצאתי אותה.

אלכס קושניר: לא אתה.

אלכס קושניר: משרד האוצר הוציא.

אלכס קושניר: שר האוצר אביגדור ליברמן החליט היום, ביום רביעי, על הארכת הוראת השעה שעניינה אי קיזוז קצבאות לזכאים במקביל לקצבאות אחרות של הביטוח הלאומי.

אלכס קושניר: זה עונה לשאלה שלך.

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: לפי דעתי זה אמור לבוא בחקיקה.

אלכס קושניר: נבדוק את הקטע הטכני אבל ההחלטה התקבלה.

ינון אזולאי: אם כך, אני שמח מאוד וזו תהיה בשורה לאותם אנשים.

ינון אזולאי: לפחות שהוראת השעה תהיה עד שתיעשה בדיקה להוראת קבע.

ינון אזולאי: תודה רבה.

אלכס קושניר: יש עוד חברי כנסת שיש להם הצעה לסדר?

אלכס קושניר: אין.

אלכס קושניר: תודה.

נירה שפק: אתה לא שאלת את ולדימיר אם הוא יודע לטגן חביתה.

אלכס קושניר: אני יודע שהוא בשלן.

ולדימיר בליאק: לפני כשבועיים קיבלתי פנייה ממסטר שף להשתתף בעונה החדשה.

ולדימיר בליאק: נאלצתי לוותר על הפנייה בגלל ענייני אתיקה של חברי כנסת.

יצחק פינדרוס: אני רוצה לומר עוד משהו.

יצחק פינדרוס: כיוון שזה יום חמישי היום והוועדה התכנסה פעם אחרונה ביום חמישי באישור התקציב, אנחנו צריכים להיערך לכך שהיום בלילה - כשיימשכו הדיונים על העברות כי אני רואה שיש כאן עוד העברות שהגיעו אתמול בלילה – אנחנו צריכים לדאוג לכך שבניגוד לאשתו של ינון אזולאי יגיע לכאן חמין והרינג ממטבח לא פרטי.

אחמד טיבי: הצעה קצרה לסדר שכבר העלינו אותה בעבר מספר פעמים.

אחמד טיבי: הבעיה היא המצ'ינג ברשויות המקומיות.

אחמד טיבי: הדרישה הזאת פוקעת ב-80 אחוזים מהרשויות למשל בחברה הערבית וחלק מהרשויות בפריפריה כי מדובר ברשויות חלשות.

אחמד טיבי: המצ'ינג בולם פיתוח, בולם העברת תקציבים או השלמת פרויקטים וכפי שתבענו בעבר, צריך למצוא נוסחה אחרת חוץ מהמצ'ינג כי זה פוגע ברשויות החלשות, בעיקר ברשויות בחברה הערבית.

ינון אזולאי: בגלל זה פרויקטים לא מתקיימים.

אחמד טיבי: בהחלט.

מנסור עבאס: בקשר למצ'ינג, מצאנו פתרון בתכנית החומש.

מנסור עבאס: מוקמת שם קרן מיוחדת שתבחן כל בקשה של רשות מקומית ותיתן מענה.

מנסור עבאס: יש לזה כבר תקציב שנמצא בתוך תכנית החומש, במיוחד בנושאי רווחה.

ינון אזולאי: לכלל הרשויות או רק לרשויות הערביות?

מנסור עבאס: ברשויות ערביות.

אחמד טיבי: עד לפני שבועיים פנו אלי לפחות שני ראשי רשויות ואומרים שביקשו מהם ממשרדי ממשלה מצ'ינג.

אחמד טיבי: כלומר, הבעיה לא נפתרה.

מנסור עבאס: המנגנון עדיין לא פעל.

ינון אזולאי: אני מבקש התייחסות, אם זה אפשרי לעשות את זה רק לרשויות מקומיות ערביות ושאר הרשויות שהן רשויות יהודיות באותו מצב אקונומי, האם ניתן להכניס גם אותן או שאפשר להפלות בין רשות לרשות.

ינון אזולאי: נשמח מאוד לדעת.

מנסור עבאס: נראה לי שזה ישליך.

ינון אזולאי: אמרת שזה רק לרשויות הערביות.

ינון אזולאי: אם זה משליך על כולן, בסדר.

מנסור עבאס: אני אומר שזה חלק מתכנית החומש.

מנסור עבאס: מכיוון שזה יצר מציאות חדשה, יש הצדקה לבוא ולהגיד שלא מפלים רשויות באותו מעמד סוציו אקונומי ואז צריך למצוא מנגנון לכולם.

ינון אזולאי: אני אגלה לך משהו.

ינון אזולאי: הצדקה הייתה מזמן, גם לרשויות הערביות וגם לרשויות היהודיות החלשות.

ינון אזולאי: ההצדקה קיימת מזמן.

ינון אזולאי: אתה צודק.

ינון אזולאי: אני מסכים עם המצ'ינג הזה ואני יודע מה זה.

ינון אזולאי: לכן אי אומר שזה צריך להיות לכל הרשויות החלשות.

ינון אזולאי: טוב שהעלית את הנושא וטוב שאתה אומר את הדבר הזה.

ינון אזולאי: אני גם אבדוק את זה מול המשרדים או מול האוצר ישירות.

ינון אזולאי: צריך לבדוק אם באמת זה יחול על כולם.

מנסור עבאס: אני לא חושב שזה יחול בצורה אוטומטית.

ינון אזולאי: לא מטעם תכנית החומש.

מנסור עבאס: ברגע שיש לך פתרון לחלק מהרשויות, אז נראה לחי שהדלת תהיה פתוחה לתת את אותו פתרון לרשויות אחרות.

ינון אזולאי: זה שווה בדיקה.

מנסור עבאס: כך אנחנו מביאים בשורה.

מנסור עבאס: ברגע שמתקנים עיוות בהקשר של הרשויות או החברה הערבית, זה לכשעצמו מביא לתיקון עיוותים בתוך החברה בכלל, בתוך החברה הישראלית בכלל.

ולדימיר בליאק: לאחרונה קיבלתי מספר פניות מבעלי עסקים קטנים בנהריה שנפגעו במהלך השיטפון בינואר 2020, רגע לפני פרוץ משבר הקורונה.

ולדימיר בליאק: בדקתי וראיתי שהיו בוועדה שני דיונים.

ולדימיר בליאק: דיברתי עם היושב ראש הקודם ואפילו וידאתי שהכסף הגיע לעיריית נהריה אבל איכשהו עדיין בעלי העסקים נשארו עומדים בפני שוקת שבורה.

ולדימיר בליאק: אולי שווה לבדוק את זה בוועדה.

אלכס קושניר: בזמנו גם אני בדקתי את זה.

אלכס קושניר: יש בעיה משפטית להעביר כסף לעסק עצמו.

אלכס קושניר: עסקתי בזה גם בשנה שעברה.

אלכס קושניר: נצטרך לפתור את זה.

נירה שפק: אגב עסקים, אני מעלה גם את מה שדיברנו עם רשות המסים ואני חושבת שכן צריך לקיים דיון על זה.

נירה שפק: יש מצבי חירום למיניהם שבעצם כל עסק נדרש להציג אחורה.

נירה שפק: עסק שהוקם היום או בשנה האחרונה, אם בשנת הקורונה או בשנה של אירועי חירום, אין אחורה.

נירה שפק: נתקלנו בנושא הזה בעוטף עזה, בשדרות, עם הקמת חדר כושר של בחורה שהקימה אותו – אפילו ביקרנו שם יחד – והיא לא מצליחה לקבל.

נירה שפק: אנחנו כל כך רוצים שצעירים יישארו בפריפריה, אנחנו כל כך רוצים שהם יקימו שם עסקים כי אנחנו יודעים שהעסקים הם לבנה מרכזית בכלכל השל המדינה הזאת, ובסוף, אחרי שאנחנו רואים את כל ההשקעות המטורפות, אנחנו באים וידינו כבולות כי אין מסלול לעסקים שהקימו בשנה של האירוע.

נירה שפק: אני חושבת ששווה לקיים כאן דיון על כך.

נירה שפק: חייבים לקיים דיון על זה כי אנחנו פשוט גורמים להם להיסגר ואכן נסגרו הרבה עסקים קטנים וזאת לא כוונתנו בוודאות.

אלכס קושניר: חד משמעית.

נירה שפק: אני אשמח שנקיים על כך דיון.

אלכס קושניר: בסדר.

ינון אזולאי: אדוני היושב ראש, בפעם שעברה ביקשנו מאסף מהאוצר את מערכת השיתופיות שקיימת.

ינון אזולאי: ביקשנו לראות את ההעברות שהיו בשנה האחרונה.

ינון אזולאי: אמרנו לו שזה יגיע עד אתמול והוא אמר שלא תהיה בעיה.

ינון אזולאי: עדיין לא קיבלנו את זה.

ינון אזולאי: אני לא קיבלתי.

ינון אזולאי: אם קיבלו את זה לוועדה, אני אשמח לראות.

אסף וקסלר: עובדים על זה.

ינון אזולאי: למה עובדים על זה?

ינון אזולאי: זה בלחיצה.

אסף וקסלר: לא.

ינון אזולאי: עצם זה שבכלל לא ידענו שקיימת מערכת כזאת.

אלכס קושניר: אני מבקש להעביר לנו את זה עד יום ראשון.

אלכס קושניר: תודה.

אלכס קושניר: בסדר.

אלכס קושניר: אנחנו מתחילים את הדיון בפניות.

אלכס קושניר: הפנייה הראשונה היא פנייה מספר 15 עד 17, המשרד לביטחון פנים.

אביה פרון: בוקר טוב לוועדה.

אביה פרון: אני מאגף התקציבים.

אביה פרון: הפנייה נועדה להעברה של 54 מיליון ו-14 אלפי שקלים בהוצאה, 62 מיליון ו-545 אלפי שקלים בהרשאה להתחייב ו-19 מיליון שקלים בהוצאה מותנית בהכנסה.

אביה פרון: מדובר בסעיף 07, הסעיף של ההוצאה השוטפת של המשרד לביטחון פנים וארגוניו.

אביה פרון: הוא מחולק לארבעה: למשרד לביטחון פנים - למטה שלו - לרשות לכבאות והצלה, לשירות בתי הסוהר ולמשטרת ישראל.

אביה פרון: ההוספה של 54 מיליוני שקלים בהוצאה, מגיעה מהעברת תקציב מסעיף הפיתוח, סעיף 52 של המשטרה.

אביה פרון: הביצוע בפועל.

אביה פרון: מעבירים מהביצוע בפועל שהיה בסעיף 52 לסעיף 07, מהפיתוח לשוטף.

אביה פרון: בנוסף יש תוספת של 15 מיליון שקלים שמגיעים ממשרד החינוך לגבי החלק שלהם באבטחת מוסדות חינוך, שזה תקציב שיוצא מהסעיף של המשרד לביטחון פנים, מהמשטרה.

אביה פרון: ההרשאה להתחייב מגיעה לשירות בתי הסוהר כדי שיוכלו לצאת לדרך בפרויקטים להתעצמות שלה.

אביה פרון: והוצאה מותנית בהכנסה, דיברנו על זה לפני יומיים, התכנית למאבק בפשיעה, העברנו את זה כאשר הביצוע בפועל היה סעיף 07 ולא בסעיף 52.

אביה פרון: הפחתנו ביום שלישי בפנייה שהייתה מסעיף 52 ואנחנו מעבירים את זה כאן לסעיף 07.

יצחק פינדרוס: אני מנסה להבין.

יצחק פינדרוס: למה היה תת ביצוע ב-52 בפיתוח ולמה היה תת ביצוע - - -

ינון אזולאי: תן לו לסיים את הפנייה.

אביה פרון: נמצא כאן נציג המשטרה שאמנם הוא במדים ירוקים אבל הוא זה בגלל שהוא הגיע ממילואים ולא שהוא חייל או שוטר.

יצחק פינדרוס: אתמול העברנו בוועדת הכנסת מיזוג של העברה מהצבא למשטרה.

יצחק פינדרוס: ניר דאג להעברה הזאת אתמול בשעה 10:30 בלילה.

ניר אורבך: הארכנו משהו שכבר היה קיים.

יצחק פינדרוס: אני מנסה להבין.

יצחק פינדרוס: למה היה תת ביצוע בנושא של המאבק בפשיעה?

אברהם חסדאי: אני ראש חוליית מקרו תקציב במשטרה.

אברהם חסדאי: התקציב התנהל כתקציב המשכי במהלך כל השנה והייתה בעיה להוציא תקציבי התעצמות ופרויקטים בכלל בכל המדינה ולא רק במשטרה מאחר שבתקציב המשכי ההסתכלות היא לא על התעצמות אלא על השוטף ועל הקיים.

יצחק פינדרוס: בנושא של המאבק בפשיעה במגזר הערבי הייתה החלטת ממשלה.

יצחק פינדרוס: היו כמה החלטות ממשלה.

אביה פרון: לא מדובר במאבק בפשיעה בחברה הערבית.

אביה פרון: כשאני מדבר על מאבק בפשיעה, מדובר על הכסף שמגיע מקרן החילוט, על הנושא של הלבנת הון כאשר התקציב היה ב-52 אבל בוצע בפועל בסעיף 07 ולכן הוא עובר.

ינון אזולאי: סעיף 07 הוא אחזקה?

אביה פרון: סעיף 07 הוא השוטף ו-52 זה הפיתוח.

אברהם חסדאי: יש דברים שנעשו בצורה טכנית, פשוט להעביר את התקציב, ובכלל בכל מה שקשור בתקציבי ההתעצמות, הייתה בעיה מאוד מאוד גדולה להוציא אותם אל הפועל במהלך השנה.

יצחק פינדרוס: אני בסעיף 02 ב-07.

יצחק פינדרוס: אתם כן כותבים שתכנית הרכש של המשרד נמוכה מהתחזית שניתנה בתקציב כתוצאה מחוסר ודאות באשר להיקף התכנית בחברה הערבית.

יצחק פינדרוס: על זה אני שואל.

יצחק פינדרוס: היו החלטות ממשלה די ברורות בעניין.

יצחק פינדרוס: היכן היה חוסר ודאות בעניין הזה?

אביה פרון: החלטות הממשלה לגבי החברה הערבית התקבלו לאחר הבאת התקציב לכנסת.

אביה פרון: אני יכול לבדוק את התאריך המדויק.

מנסור עבאס: סליחה, מה אמרת?

אביה פרון: החלטת הממשלה 549 לגבי האכיפה בחברה הערבית הייתה אחרי העברת התקציב לכנסת.

מנסור עבאס: לא.

מנסור עבאס: שבוע לפני.

אביה פרון: לא.

אביה פרון: אחרי העברת התקציב בכנסת ולכנסת.

אביה פרון: אני מדייק.

אביה פרון: העברת התקציב בכנסת הייתה אחרי אבל בניית התקציב הייתה לפני.

יצחק פינדרוס: השינויים בכנסת נעשו על בסיס החלטות ממשלה.

יצחק פינדרוס: השאלה למה ההחלטה הזאת יצאה החוצה.

אביה פרון: כחלק מהבנייה.

אביה פרון: כאשר הגישו את התקציב לכנסת, זה לא היה ולכן הייתה בעיה.

אביה פרון: גם כשהתקבלה החלטת ממשלה, היו דברים שמבחינת התקציב היה צריך להבין היכן זה נמצא ולהתאים את החלטת הממשלה לתקציב בפועל ולכן זה נעשה עכשיו.

יצחק פינדרוס: אני אשאל את נציג המשטרה.

יצחק פינדרוס: לכם יש היום בפועל, כשאתם יוצאים לתכניות על מאבק בפשיעה במגזר הערבי, חוסר תקציבי באיזשהו סעיף או אתם מכוסים?

אברהם חסדאי: כיום אנחנו מכוסים.

יצחק פינדרוס: זאת אומרת, אין לכם תשובות מהאוצר שאין כסף לתת.

אברהם חסדאי: נכון.

אברהם חסדאי: כיום אנחנו מכוסים אבל לקח זמן עד שקיבלנו את הכסף.

אברהם חסדאי: עכשיו יש לנו את כל התקציב שאנחנו צריכים.

ינון אזולאי: בהמשך אנחנו נראה שאתם לא בדיוק מכוסים כי עושים אליכם העברות.

אברהם חסדאי: כל מה שקשור בבינוי, במגזר הערבי יש הרבה תהליכים.

יצחק פינדרוס: כשאתה לוקח את הכסף הזה לגמלאות, איך אתה תעשה את זה ב-2022?

יצחק פינדרוס: יש כאן איזשהו משחק סכום אפס.

יצחק פינדרוס: תסביר לנו איך זה יעבוד.

יצחק פינדרוס: אתה אומר שהיום היה לך תקציב ממשלתי, האוצר דאג לזה, שמרת את הכסף בצד ויש לך עכשיו כסף לגמלאות.

יצחק פינדרוס: אתה הרי תחזור לכאן ב-2022 וגם תצטרך את אותו כסף.

אברהם חסדאי: נכון.

אברהם חסדאי: יש תכנית שימושים.

אברהם חסדאי: כשאתה בונה תכנית שימושים, אתה מסתכל על יכולות הביצוע שלך.

אברהם חסדאי: כיום לא יכולנו לבצע את זה, אז אנחנו שמים את הכסף היכן - - -

יצחק פינדרוס: וכשתוכל לבצע את זה, איך תשלם את הגמלאות?

אברהם חסדאי: בגמלאות כיום יש לי חוסר.

יצחק פינדרוס: גם ב-2022 יש לך חוסר.

אברהם חסדאי: לא.

אברהם חסדאי: מה שקורה זה שכאשר יצאנו לדרך ב-2021, לא היה הסכם גג שכר שהמשטרה בסופו של דבר חתמה עליו.

יצחק פינדרוס: תקציב 2022 שעבר בכנסת מכסה לך את הסכם השכר?

אברהם חסדאי: כן.

ינון אזולאי: תכנית 07-50-02.

ינון אזולאי: תכנית לחברה הערבית שאושר בממשלה.

ינון אזולאי: אני רואה שזה נלקח מהמשרד לביטחון פנים בנושא של הטייסת לכיבוי, רשות הכיבוי וההצלה, לקחתם כסף משם.

ינון אזולאי: אחר כך אנחנו רואים פניות, שתכף נדבר עליהן, לפיהן הייתם צריכים להעביר לשם.

אברהם חסדאי: 07-50 זה המשרד לביטחון פנים.

אברהם חסדאי: זה לא המשטרה אלא המשרד לביטחון פנים.

אברהם חסדאי: אני נציג המשטרה.

ינון אזולאי: אני שואל את השאלה בגדול.

אביה פרון: אני מסתכל כאן ואני לא רואה שיש הוצאה מטייסת הכיבוי.

ינון אזולאי: אם כן, מהיכן זה מגיע?

ינון אזולאי: קח את תיאור התכנית, שם בכלל לא נכללת החברה הערבית בהחלטת ממשלה.

ינון אזולאי: העברתם כסף מפה לשם בתיאור התכנית.

ינון אזולאי: אני שואל אותך מהיכן זה יצא.

ינון אזולאי: האם זה יצא מהטייסת, האם זה יצא מאחזקה?

ינון אזולאי: הרי העברת מתוך תיאור התכנית את הכסף.

ינון אזולאי: אני אלך אתך קצת קדימה ואולי זה ייתן לנו מבט רוחבי.

ינון אזולאי: כשלקחתם כסף מהמשרדים, תמיד אנחנו רוצים לדעת מאיזה פרויקט לקחתם את הכסף הזה.

אביה פרון: אני אענה באופן כללי.

אביה פרון: גם טייסת הכיבוי נמצאת בפנים.

אביה פרון: על כל כסף שנלקח כאן, בהתאם להוצאות בפועל וליכולת להוציא בפועל.

אביה פרון: אם אנחנו לוקחים מאיזה מקום, אנחנו לא פוגעים בפעילות.

אביה פרון: אנחנו בעצם באים לקראת סוף שנה ואומרים שהנה מקום שבו לא הצלחתם להוציא את הכסף, קרה משהו שדברים יכולים להתעכב.

אביה פרון: נמצאים כאן הנציגים, גם המשרד נמצא ב-זום ואפשר להסביר דברים שקשורים לפרויקטים שמתעכבים ואז לא צריך להוציא את הכסף בשנה הזאת.

אביה פרון: לכן לא פוגעים בפעילויות אחרות אלא לוקחים את התקציב ממקומות שלא היה אפשר להוציא בהם בפועל.

אביה פרון: זה כולל את טייסת כיבוי שמתוקצבת לפי הצרכים שלה.

אביה פרון: מאוד דאגנו לכך שלא יחסר שם כדי שלא תהיה בעיה.

ינון אזולאי: אנחנו נראה את זה בתכנית אחרת שנראה לי שהיא לגבי הטייסת.

אביה פרון: טייסת הכיבוי לא נפגעה.

ינון אזולאי: בתכנית הבאה – 07-60-01, לגבי כוח אדם.

ינון אזולאי: זאת תכנית של תקציב השכר של עובדי הרשות לכבאות והצלה.

ינון אזולאי: על איזו הכנסה אתם מדברים?

ינון אזולאי: זה מותנה בהכנסה.

ינון אזולאי: הכנסה של מה?

אפי דביר: הכנסה ממשרד הביטחון.

אפי דביר: ה-5 מיליון שהעברנו.

ינון אזולאי: הכנסה שקיבלתם ממשרד הביטחון?

ינון אזולאי: עבור מה?

אפי דביר: רע"ן תקציבים, רשות כבאות והצלה.

אפי דביר: יש לנו הסכם עם משרד הביטחון במסגרתו מדי שנה עורכים שלושה מפקחים שלנו ביקורות בכל המתקנים והבסיסים בצה"ל.

אפי דביר: ההסכם נקבע לפני חמש שנים לפיו מדי שנה יועבר אלינו סכום מסוים, פחות או יותר 5 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: בכסף הזה יש עובדים חדשים שנקלטו?

אפי דביר: עובדים שנקלטו כבר נקלטו.

ינון אזולאי: אתם לא יודעים בתחילת השנה לתכנן את עצמכם?

ינון אזולאי: זה לא שבדצמבר אתה יודע שזה תשלום בינואר, כמו שאנחנו רואים את זה בעודפים או משהו כזה.

אפי דביר: ההסכם שלנו עם משרד הביטחון הוא הסכם שבוא נגיד שקבענו סכום כללי לפני חמש שנים אבל מדי שנה זה משתנה בהתאם לביקורות שנעשו והבסיסים.

אפי דביר: בקרוב אנחנו הולכים להתאים אותו כי מסתיימות חמש השנים אבל זה הסכום שנקבע אז בהסכם ההיסטורי שמדי שנה נתקצב אותו ובסוף שנה אנחנו עושים התאמות בהתאם לסכומים שהבאנו מההכנסה.

ינון אזולאי: וההסכם הזה עומד להסתיים?

אפי דביר: לא.

אפי דביר: הוא יוארך.

אפי דביר: התוקף שלו היה לחמש שנים והוא יוארך לעוד חמש שנים.

ינון אזולאי: באותו סכום?

אפי דביר: אנחנו רוצים להעלות אותו כי הוא לא ריאלי, אבל זה מנגנון.

ינון אזולאי: כי אחרי חמש שנים יש איזה שהם שינויים לכאן או לכאן.

אפי דביר: בדיוק.

אפי דביר: אנחנו חושבים שהוא לא ריאלי.

ינון אזולאי: מתי תביאו את זה לכדי שינוי?

אפי דביר: זה צריך להיות במסגרת הסכם.

אפי דביר: במסגרת ההסכם אנחנו אמורים להביא למשרד הביטחון הצעה ואמור להתקיים עליה דיון.

אפי דביר: זה יקרה לקראת חודש מארס 2022 אז יסתיים ההסכם הזה.

ינון אזולאי: אתה אומר שבכיבוי זה מותנה גם בהכנסה.

ינון אזולאי: חוץ מההכנסה של משרד הביטחון, על זה אתה מדבר או שזאת הכנסה מאירועים אותם אתם מאבטחים?

אפי דביר: לא, זה לא בזה.

אפי דביר: זה סעיף ספציפי למשרד הביטחון.

ינון אזולאי: שירות בתי הסוהר גם כאן.

ינון אזולאי: תכנית 07-70-01.

ינון אזולאי: כתוב כאן:

ינון אזולאי: במטרת השינוי עקב ויסות תקציב השכר של שירות בתי הסוהר בהתאם לתחזית ביצוע עדכנית.

ינון אזולאי: כמה עובדים מועסקים ישירות היום בבתי הסוהר, האם הייתה הגדלה בשנה האחרונה והאם יש לכם צפי להגדיל את כוח האדם בשנה הבאה?

ינון אזולאי: אני רואה שאתם מדברים כאן על תקציב העובדים.

יצחק פינדרוס: עיקר התקציב שאני רואה כאן הוא עקב הבריחה הטכנולוגית.

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: זה בתכנית הבאה.

אביה פרון: נמצא כאן נציג שירות בתי הסוהר.

מישל בטאשווילי: בוקר טוב.

מישל בטאשווילי: רע"ן תקציבים בשירות בתי הסוהר.

מישל בטאשווילי: לשאלתך, יש כ-8,500 צוערים בשירות בתי הסוהר, מתוכם כ-6,500 מועסקים בבתי הסוהר עצמם, באגפים.

ינון אזולאי: מלבד זה יש לכם גם מיקור חוץ.

ינון אזולאי: נכון?

מישל בטאשווילי: יש לנו מיקור חוץ ממש מועט.

אלכס קושניר: כמה חיילים בסדיר?

מישל בטאשווילי: התקינה שלנו היא 760.

אלכס קושניר: בתוך אותם 6,500 שציינת?

מישל בטאשווילי: בנוסף.

מישל בטאשווילי: בפועל המצבת שלנו נמוכה בכ-100.

ינון אזולאי: אגב, למה אתם צריכים חיילים בסדיר ולא לוקחים את כולם כעובדים.

מישל בטאשווילי: אנחנו נשמח לקבל.

ינון אזולאי: אני שואל לגבי ההעדפה שלכם.

ינון אזולאי: ההעדפה שלכם היא לקבל את כולם כעובדים ולא כחיילים.

מישל בטאשווילי: כן.

מישל בטאשווילי: כמשרתי קבע לצורך העניין ולא כחיילי חובה.

יצחק פינדרוס: דרך אגב, זה נוגע לחוק שהוא העביר אתמול בוועדה.

אביה פרון: יש מגוון שיקולים.

אביה פרון: זה היה בוועדת החוץ והביטחון ושם זה נדון.

יצחק פינדרוס: החוק עומד להתמזג.

יצחק פינדרוס: מה עמדת האוצר?

אביה פרון: אני אישית לא הייתי בוועדת חוץ וביטחון.

יצחק פינדרוס: לא שאלתי אישית מה העמדה שלך.

יצחק פינדרוס: אתה מייצג את האוצר.

יצחק פינדרוס: גם אני לא אומר את העמדה האישית שלי אלא את העמדה הציבורית שלי.

אביה פרון: העמדה שלנו היא שצריך להאריך את החוק בשירות בתי הסוהר.

אביה פרון: בכל מקרה צריך התארגנות לדברים האלה.

אביה פרון: גם אם מחליטים, צריך להאריך את החוק.

אביה פרון: חיילי החובה האלה נמצאים גם משטרה ולא רק בשירות בתי הסוהר ומבחינתנו חשוב להאריך את זה לפחות כרגע, לפחות עד עבודת מטה מסודרת בנושא.

אביה פרון: שוב, אני לא יודע לתת את העמדה המלאה כי זה לא החלק שלי אלא יותר של מי שמתעסק בכלל מערכת הביטחון.

ינון אזולאי: באותה תכנית 70-02, אנחנו מדברים כאן בתיאור התכנית ואחר כך בשינוי, יש הכשרות.

ינון אזולאי: ההכשרות הן לאסירים או לסוהרים?

מישל בטאשווילי: אלה הכשרות לסגל.

ינון אזולאי: יש תקציב מיוחד להכשרות לאסירים?

מישל בטאשווילי: בעיקרון יש תקציב שהוא מיועד לטובת הכשרות לאסירים.

מישל בטאשווילי: כן.

ינון אזולאי: אגב, בהכשרות אנחנו מדברים גם על תארים?

מישל בטאשווילי: לא.

מישל בטאשווילי: כשאתה מדבר על הכשרות, אלה הכשרות מקצועיות כדי שהם יוכלו לעבוד.

ינון אזולאי: כשהם אחר כך עוברים לשיקום.

ינון אזולאי: בתקופת המעבר כדי שיוכל לצאת אחר כך לשיקום.

מישל בטאשווילי: כן.

ינון אזולאי: במספר (א)(2) יש גידול בצפי התשלום למינהל הרכב הממשלתי.

ינון אזולאי: מה קרה שפתאום יש גידול?

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שאנחנו מנסים לצמצם ולעבור לתחבורה הציבורית.

מישל בטאשווילי: נכון.

מישל בטאשווילי: מה שקרה, כבר שנתיים היינו בתקציב המשכי.

מישל בטאשווילי: כתוצאה מכך ההוצאה קטנה.

מישל בטאשווילי: בתקציב ההמשכי אנחנו לא רוכשים כלי רכב.

מישל בטאשווילי: לא רכשנו בשנתיים האחרונות כלי רכב והעדכון הזה נעשה למעשה עם אישור תקציב המדינה.

מישל בטאשווילי: היינו צריכים להעביר עוד השלמה של תקציב למינהל הרכב.

מישל בטאשווילי: לא היה איזה שינוי מהותי בהוצאה של הרכב אלא פשוט השלמה לתקציב בהתאם לביצוע.

ינון אזולאי: כדי לרכוש רכבים.

מישל בטאשווילי: לא.

מישל בטאשווילי: עדיין לא יצאנו ברכש.

מישל בטאשווילי: השנה מן הסתם לא יצאנו ברכש.

מישל בטאשווילי: עדיין לא הספקנו.

מישל בטאשווילי: כמובן שנצא לרכש בשנה הבאה.

מישל בטאשווילי: לצורך העניין זאת הייתה השלמת תקציב בהתאם לביצוע שהיה בפועל, כמוש עושים בסוף שנה.

ינון אזולאי: כי למשל במשטרה נראה אחר כך בתכנית אחרת שהם אומרים שמכיוון שיש בעיה של השבבים ברכב, לכן יש להם פחות רכישות רכב ויצטרכו לחדש את המלאי בתקופה יותר מאוחרת.

ינון אזולאי: כאן אתה אומר שזה בכלל לא נוגע ואתה כרגע לא הולך לחדש.

ינון אזולאי: אין לך כרגע תכנית לחדש את מלאי הרכבים.

מישל בטאשווילי: לא.

אביה פרון: יש הבדל ברכבים.

אביה פרון: זה מינהל הרכב וזה כמובן רכש שהמשטרה עושה.

ינון אזולאי: לשם נגיע ונשאל.

ינון אזולאי: ב-(ב), השינוי בהרשאה להתחייב נובע לאור בריחת האסירים מכלא גלבוע.

ינון אזולאי: יש שם היום אסירים, נכון?

ינון אזולאי: הם חזרו לשם.

מישל בטאשווילי: חזרו.

ינון אזולאי: איך קורה דבר כזה שמחזירים את האנשים?

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שחלק מהכסף אמור להיות עבור שיפוץ גלבוע.

ינון אזולאי: בפעם הקודמת דיברנו על שלושת בתי הכלא החדשים שנבנים אבל כרגע מעבירים לכלא שהתכניות שלו היו מפורסמות גם באינטרנט.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים גם על המחדלים, על איך שהוא נבנה.

ינון אזולאי: על מה הולך הכסף הזה?

ינון אזולאי: על טכנולוגיה?

ינון אזולאי: על עוד מצלמה?

ינון אזולאי: אני לא מבקש שתפרוס בפניי את האבטחה במקום אבל בגדול.

מישל בטאשווילי: אני אומר את מה שכן אפשר.

מישל בטאשווילי: קודם כל, לא כל האסירים הוחזרו לכלא גלבוע אלא חלקם.

מישל בטאשווילי: במהלך התקופה הזאת עד שהאסירים הוחזרו למתקן הכליאה, לצורך העניין נעשו עבודות לאיטום החללים וכמובן שיש עוד עבודות נוספות שנדרש לעשות אותן - אני לא יכול לפרט את כולן - ולשם כך אנחנו צריכים את ההרשאה להתחייב.

אלכס קושניר: אני רוצה לשאול שאלה כללית יותר כדי לא להיכנס ליותר מדי פרטים בנושא הזה.

אלכס קושניר: האם זה שהחזרתם את האסירים לאותו כלא ממנו ברחו, האם דאגתם לכך שהמקרה הזה לא יחזור על עצמו?

מישל בטאשווילי: כמובן.

מישל בטאשווילי: הבנתי את השאלה.

מישל בטאשווילי: שוב, אני לא עוסק בתחום המבצעי אבל אני יכול להגיד שבמסגרת ההמלצות ומכלול השיקולים בתחום המבצעי, זה אושר על מנת שיחזירו חלק מהאסירים.

ינון אזולאי: הכסף שהולך כאן לשיפוץ, זה קידום פרויקטים בתחום הבינוי והטכנולוגיה שצפויים לשפר את מצב המתקנים בשירות.

ינון אזולאי: מדובר כאן על כלא גלבוע.

ינון אזולאי: כשאתה מדבר על כלא גלבוע, אנחנו יודעים שהיו שם מחדלים, כולנו ידענו, כולנו ראינו וזה לא איזשהו דבר סודי.

ינון אזולאי: השאלה היא האם עם הכסף שאתה שם בכלא גלבוע, אתם הולכים לשפץ את הכלא הזה או שאתם הולכים לסגור אותו כי הוא ישן?

ינון אזולאי: האם הורסים אותו ובונים שם משהו חדש?

ינון אזולאי: אני שואל לאן הולך הכסף הזה.

ינון אזולאי: במשך תקופה קצרה הסתדרתם כך ששלחתם את האסירים לבתי כלא אחרים.

ינון אזולאי: השאלה שלי היא האם הכסף הזה נועד לסגור את כלא גלבוע ולפנות אותו לגמרי או שאתה הולך לשפץ אותו ולהשאיר אותו ככלא גלבוע.

מישל בטאשווילי: בשלב הזה כמובן שצריכים שיש לנו הנחיות נוספות בכל מה שקשור לבג"ץ שטח המחיה.

ינון אזולאי: 3.5 מטרים ו-4.

מישל בטאשווילי: כן.

מישל בטאשווילי: 4.5 מטרים.

מישל בטאשווילי: אנחנו נדרשים לעמוד בבג"ץ שטח המחיה ולכן בשלב הזה, כדי לעמוד בבג"ץ שטח המחיה, אין היתכנות לסגירה.

מישל בטאשווילי: זו מגבלה נוספת שקיימת לנו.

מישל בטאשווילי: לכן אנחנו נדרשים לייצר אמצעי אבטחה לכלא הזה על מנת להשמיש אותו בעת הזאת.

ינון אזולאי: תכנית 70-03.

ינון אזולאי: מדובר על תקצוב הגמלאות, על מענקי פרישה של המשרתים.

ינון אזולאי: אני מאמין שיש שם גם פנסיות תקציביות.

מישל בטאשווילי: נכון.

ינון אזולאי: יש נתח של כסף שמתוך התקציב הולך לתקציב של הגמלאות, של הפנסיות התקציביות.

ינון אזולאי: אני שואל מה גובה הנתח הזה.

ינון אזולאי: אתן לך דוגמה מעולם אחר, ממשרד הבריאות.

ינון אזולאי: יש לך בתי חולים ממשלתיים ויש לך בתי חולים ציבוריים.

ינון אזולאי: הפנסיות התקציביות בבתי החולים הממשלתיים, מי שמשלם אותן זאת המדינה ולכן זה לא נכלל בתקציב שלהם.

ינון אזולאי: בבתי החולים הציבורים, זה נכלל להם בתקציב שלהם.

ינון אזולאי: כלומר, הם מקבלים סכום איקס וממנו צריכים לשלם את הפנסיות התקציביות.

ינון אזולאי: אחרי הדוגמה, אני שואל.

ינון אזולאי: כשמתקצבים אתכם, באחוזים כמה כסף הולך על הפנסיות האלה או שאתה אומר שהמדינה מסתכלת עליכם כגוף ואומרת שהפנסיות שלהם הן בסכום איקס – והייתי רוצה לדעת את הסכום – והמדינה משלמת, זה לא קשור לתקציב הזה אלא זה תקציב נפרד של האוצר.

מישל בטאשווילי: בשונה מגופים אחרים במדינת ישראל, שירות בתי הסוהר, כמו המשטרה, מנהל את תחום הגמלאות בתוך הארגון והתקצוב שניתן הוא לארגון.

מישל בטאשווילי: גם הניהול הוא של הארגון.

מישל בטאשווילי: שוב, במסגרת הסכם גג השכר, דיברו על זה וגם חתמנו על סיכום בנושא הזה.

מישל בטאשווילי: היקף תקציב הגמלאות בשירות בתי הסוהר הוא כ-714 מיליון שקלים בשנה.

מישל בטאשווילי: זה הביצוע.

ינון אזולאי: כל השכר.

מישל בטאשווילי: כל הגמלאות בשירות בתי הסוהר.

אלכס קושניר: כמה גמלאים יש לשירות בתי הסוהר?

מישל בטאשווילי: אני לא זוכר את המספר המדויק.

ינון אזולאי: אנחנו שוקלים להיות גמלאים של שירות בתי הסוהר.

מישל בטאשווילי: יש עכשיו תהליך מדורג וזה אמור לקטון.

מישל בטאשווילי: זה אמור להגיע לנקודה מסוימת בה זה אמור לקטון כי כמו שאמרת, הפנסיות התקציביות יוצאות וייכנסו הפנסיות הצוברות.

ינון אזולאי: 714 מיליון השקלים הם בתוך התקציב שלכם?

מישל בטאשווילי: חלק מהתקציב של שירות בתי הסוהר.

מישל בטאשווילי: כן.

ינון אזולאי: מה סך התקציב של שירות בתי הסוהר?

מישל בטאשווילי: 4.2 מיליארד שקלים.

ינון אזולאי: כשאתה אומר 714 מיליון שקלים, יכול להיות שבשנה הבאה ל-750 מיליון שקלים וה-4.2 מיליארד יישארו לך.

ינון אזולאי: כלומר, מעלים לכם את זה ביחס או שאומרים לך שתתמודד עם זה.

ינון אזולאי: נותנים לך תכנית ומתוך התכנית אתה צריך לקחת כי בשנה שעברה היה פחות והשנה יהיה יותר, לא משנה איך אתה משחק עם זה.

ינון אזולאי: אני שואל האם אתה צריך להסתכל על זה כחלק מהתקציב שלך ולנווט אותו או שאומרים לך שזה התקציב צבוע ואתה לא יכול לגעת.

אביה פרון: אני אתייחס כי זה נכון גם למשטרה.

יצחק פינדרוס: גם לצבא.

אביה פרון: אני לא עוסק בצבא.

יצחק פינדרוס: אלה שלושת הגופים שזה עובד בצורה הזאת.

אביה פרון: אני לא אתייחס לצבא אלא למשטרה.

אביה פרון: במסגרת תכנית גג שכר יש חלק של גמלאות שהוסכם עליו.

אביה פרון: בתוך החלק של הגמלאות יש תוספת תקציבית בכל שנה שמיועדת לדבר הזה לפי הפורשים החדשים שמתווספים, לפי איזשהו קידום.

אביה פרון: יש לזה איזשהו מודל שעל בסיסו בגדול עובדים.

אביה פרון: הוא לוקח בחשבון כל מיני דברים.

אביה פרון: המודל עוד לא הוסכם לגמרי כי יש שאלה של איך מחשבים כמה דברים אבל בגדול יש כאן

אביה פרון: הסכמה על תוספת תקציב כל שנה בנושא הזה לפי הפורשים.

ינון אזולאי: אתה אומר בכל זאת שיש איזושהי הסכמה אבל זה לא באמת בפועל על המאה אחוזים.

אביה פרון: לא, לא.

אביה פרון: זה אמור להיות מאה אחוזים.

אביה פרון: השאלה על המודל היא השאלה של איך מחשבים את מי שיוצא מהפנסיה התקציבית.

אביה פרון: מהבחינה הזאת כל פורש חדש שהפנסיה שלו אמורה להיות מתקציב הגופים, יש איזשהו מפתח שעליו הם מקבלים תקציב בנוסף ולא במקום.

ינון אזולאי: לגבי תכנית משטרת ישראל.

ינון אזולאי: אני רואה את התקצוב של השכר.

ינון אזולאי: יש כוח אדם חדש שנכנס למשטרה בשנה האחרונה?

ינון אזולאי: אני בטוח שיש כוח אדם חדש.

ינון אזולאי: אתמול היה דיון במליאה בהצעת לסדר של מספר חברי כנסת לגבי גל התפטרויות במשטרה.

ינון אזולאי: ראינו כתבות וגם סגן השר לביטחון הפנים אמר שלאחרונה יש גל התפטרויות במשטרה, במיוחד במרחב הדרום.

ינון אזולאי: כשאתה רואה שיש לך התפטרויות ואתה כנראה לא מצליח לגייס שוטרים חדשים, כך הבנו, האם אין עודף תקציבי בנושא הזה?

ינון אזולאי: חוץ מזה, מה המשטרה עושה?

ינון אזולאי: הם טוענים שהשכר לא מוצדק, יש כתבה שהשכר עולה אבל הציוד לא עולה בדיוק באותו יחס.

ינון אזולאי: אגב, אני טוען שצריך להעלות את שכר השוטרים.

ינון אזולאי: השכר הממוצע שלהם היום, נראה לי שהוא עומד על 18 אלף שקלים ומשהו.

ינון אזולאי: נכון?

ינון אזולאי: אם אני לא טועה.

ינון אזולאי: לפעמים צריך לעשות גם שעות נוספות.

ינון אזולאי: אגב, אני טוען לגבי כל עבודה שאם אתה עושה עוד מאה שעות נוספות באופן קבוע, צריך להתחיל לעבור לקבוע ולא לתת לעובד כל חודש לחופש את השעות הנוספות האלה.

ינון אזולאי: אני רוצה שתתייחס לזה.

ינון אזולאי: לנציג האוצר בעניין הזה אני אומר שהבעיה הגדולה היא שהאוצר מתערב למשטרה בסד"כ ולכן נוצר הפער הזה ושוטרים מגיעים להתפטרות.

ינון אזולאי: אגב, אלה לא דברים שאני מחדש אלא הדברים האלה נאמרו אתמול במליאה.

ינון אזולאי: הייתי מבקש את ההתייחסות גם של המשטרה וגם של האוצר.

אביה פרון: אני אתחיל ואחר כך המשטרה תגיב ספציפית.

אביה פרון: חשוב לומר שלמשטרת ישראל יש סד"כ הוא מוסכם והוא ידוע ובתוכו היא מגייסת.

אביה פרון: בנוסף לזה יהיה גודל בשנת 2022 של 800 שוטרים בהקשר של החברה הערבית.

אביה פרון: יש שוטרים נוספים, כך שהמספר מגיע לכמעט 1,000 שוטרים נוספים בשנת 2022.

אביה פרון: אנחנו לא מגבילים.

אביה פרון: יש כאן עוד הרבה מקום להתגייס ולהתרחב.

ינון אזולאי: הטענה שלהם היא לא טענה נכונה?

אביה פרון: איזו טענה?

ינון אזולאי: הטענה שאתם מתערבים בסד"כ ולכן גם אין להם מספיק כוח אדם.

ינון אזולאי: אתה יודע שיש עוד 800 שוטרים, עוד 1,000 שוטרים - אני אשאל את זה בצורה בוטה ולא כלפיך חס ושלום – ואני שואל מה אתה כאוצר מבין במה שצריכים במשטרה.

ינון אזולאי: הם יודעים מה הם צריכים במיוחד עכשיו עם המלחמה בפשיעה בחברה הערבית.

ינון אזולאי: אתה מסכים או לא מסכים, אבל הם קבעו לך שזה מה שצריך ואתה אומר בסדר.

ינון אזולאי: כשהם אומרים לך שעכשיו בנגב אתה צריך או בכל מקום אחר, למה זה קורה?

ינון אזולאי: כאשר אני אומר שבמקום חמישה שוטרים יעבדו כאן רק שלושה שוטרים, אנחנו גם אמרנו שיש פחד של השוטרים.

ינון אזולאי: כשהמספר פחות, הוא אומר שאין לו כוח אדם והוא אומר שהוא לא יסכן את עצמו והולך הביתה.

ינון אזולאי: אני שואל אותך כאוצר, מה לך ולהתערבות בנושא הזה.

תמר לוי בונה: אני אענה.

תמר לוי בונה: אגף התקציבים.

תמר לוי בונה: כל תוספות כוח האדם שהוסכמו במסגרת 2022 הן בהסכמה עם המשטרה.

תמר לוי בונה: לפי מה שאנחנו יודעים ולפי מה שאנחנו מקבלים מהשטח, הגיוסים הם כמעט בפול קפסטי של הגופים.

תמר לוי בונה: קודם כל צריך להבהיר שאנחנו לא מתערבים בהצבת הכוחות, בעניינים המבצעיים.

ינון אזולאי: לא אמרתי איפה.

ינון אזולאי: אמרתי בכמות.

תמר לוי בונה: גם בצה"ל יש הגבלה של הסד"כ.

תמר לוי בונה: זה לא שונה.

תמר לוי בונה: בסוף יש כאן אירוע תקציבי בלתי רגיל.

תמר לוי בונה: הגופים האלה מוציאים כ-70 אחוזים מההוצאות שלהם על שכר, הם גופים עתירי כוח אדם ולכן מצד אחד אנחנו מסתכלים על הצרכים, אנחנו מסכמים כל שנה והסד"כ שהוסכם ל-2023-2022 הוא בהסכמה עם הגופים, הוא בסיכום תקציבי עם הגופים, ומעבר לזה, כיוון שיש כאן הוצאה תקציבית בלתי רגילה, מן הסתם אנחנו מעורבים.

תמר לוי בונה: האם אנחנו כאוצר אומרים היכן להציב את הכוחות, איך לייעל את כוח האדם, האם לשים במטה או לשים בשטח?

תמר לוי בונה: חד משמעית אנחנו לא נמצאים בספרות האלה.

תמר לוי בונה: את זה הגופים עושים.

תמר לוי בונה: אנחנו כמובן מבינים בתקציב ומסתכלים על איך משטרות אחרות בעולם נוהגות, ביחסי התקציב - - -

ינון אזולאי: אגב, יש לציין שמשטרות אחרות בעולם, מבחינת התקציב, שכר של שוטר הוא פחות מאשר בישראל.

ינון אזולאי: בישראל השכר של השוטר יותר גבוה.

תמר לוי בונה: נכון.

יצחק פינדרוס: אבל מספר השוטרים ביחס לאוכלוסייה הוא - - -

תמר לוי בונה: גם מספר השוטרים ביחס לאוכלוסייה.

ינון אזולאי: נראה לי שיש לכם עוד פנייה בהמשך ואני אביא את הכתבה שראיתי עם הנתונים שאני נותן.

ינון אזולאי: אני שואל מבחינת המשטרה.

ינון אזולאי: תאמר למה קורים הפיטורים האלה, מבחינתכם כמשטרה.

ינון אזולאי: אתמול סגן השר אמר שיש וצריך לטפל בזה.

אלכס קושניר: אלה לא פיטורים אלא התפטרויות.

ינון אזולאי: נכון.

ינון אזולאי: סליחה.

ינון אזולאי: התפטרויות.

אברהם חסדאי: אני נציג אגף התכנון ומתעסק בתקציבים.

אברהם חסדאי: אני יכול אחר כך להפנות את השאלה הזאת לבית ולהחזיר תשובה לוועדה.

ינון אזולאי: אבל אתה נציג המשטרה, נכון?

אברהם חסדאי: אני נציג המשטרה, כן.

אברהם חסדאי: בכל מקרה, ספציפית לגבי התפטרות של שוטרים והסיבות לכך - - -

ינון אזולאי: אבל אתה מכיר את זה.

אברהם חסדאי: אני מכיר את זה.

אברהם חסדאי: זה קורה במחוז דרום.

אברהם חסדאי: אגב, זה לא רק במחוז דרום.

ינון אזולאי: הרוב במחוז דרום.

אברהם חסדאי: יצאה עכשיו לתקשורת התפטרות גדולה מאוד.

אברהם חסדאי: אם הוועדה תרצה, אנחנו נחזיר תשובה מסודרת בהמשך היום.

אברהם חסדאי: לגבי ההתערבות.

אברהם חסדאי: כמו שאמרו נציגי האוצר, יש עוגה תקציבית.

אברהם חסדאי: אני יכול לדרוש כמה שאני רוצה ואני בטוח שככל שאני אקבל יותר שוטרים, אני אוכל לעשות הרבה יותר פעילות.

אברהם חסדאי: אבל זה כמובן מוגבל מבחינה תקציבית ולכן בסופו של דבר מגיעים לסיכום תקציבי ומסכימים על מספר שוטרים מסוים שמגיע בשנה נתונה.

ינון אזולאי: מה התוספת של שוטרים שקיבלתם בשנת 2022?

אברהם חסדאי: 1,000.

אברהם חסדאי: בסביבות 1,000 שוטרים.

אלכס קושניר: זאת תוספת תקנים.

ינון אזולאי: יש לפעמים שאנשים פורשים – ואמרנו את זה לגבי משרד החינוך – ולוקחים את התקן ואחר כך יכול להיות שיבואו במשך השנה אבל התקן לא נמצא על קבוע.

ינון אזולאי: יוצא שבעצם זה לא מישהו שהוא קבוע, הוא לא נמצא באמת בתקן.

ינון אזולאי: לכן אני שואל אם קיבלת 1,000 תקנים חדשים.

אברהם חסדאי: כן.

אברהם חסדאי: קיבלתי 1,000 תקנים חדשים.

ינון אזולאי: לעומת כמה שפרשו והאם נשארו התקנים שלהם?

אברהם חסדאי: מה שקורה זה שבמהלך שנה פורשים פלוס-מינוס בין 900 ל-1,000 שוטרים.

אברהם חסדאי: התפטרות, מפוטרים.

אברהם חסדאי: זה מה שקורה בדרך כלל במהלך שנה.

אברהם חסדאי: אגב, התקנים נשארים באותו מקום.

אברהם חסדאי: זאת אומרת, אם יש שוטר שפרש מתחנת באר-שבע, התקן שלו לא הולך למקום אחר אלא כאשר יגייסו שוטר חדש, הוא יבוא למלא את התקן הזה.

ינון אזולאי: כמה שוטרים היו במערכת בשנת 2020 וכמה יש לך ב-2021?

ינון אזולאי: אז נדע אם באמת הוסיפו את ה-1,000 האלה.

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: 1,000 הוסיפו בשנת 2022.

אלכס קושניר: לא ב-2021.

יצחק פינדרוס: ב-2022 אתה מגייס 2,000 שוטרים.

אברהם חסדאי: בדיוק.

אברהם חסדאי: המשטרה הולכת לגייס בשנת 2022 בסביבות ה-2,000 שוטרים כאשר חלקם חדשים וחלקם על חשבון אלה שהתפטרו או פוטרו.

ינון אזולאי: זה כולל את השירות האזרחי?

אברהם חסדאי: זה שירות לאומי.

אברהם חסדאי: לא.

אברהם חסדאי: זה לא כולל.

אברהם חסדאי: זה און טופ.

ינון אזולאי: בסעיף (ב).

ינון אזולאי: בתכנית 80-02.

ינון אזולאי: אני רואה כאן את הנושא של הרכבים.

ינון אזולאי: יש תשלומי נזק ופיצויים שלה ארגון ומאידך ירידה בביצוע רכישה ובדיגום כלי הרכב של משטרת ישראל.

ינון אזולאי: אגב, סתם, המילה דיגום כלי רכב, זה נשמע לי קצת צורם כי באמת אתם נוסעים ברכבים מדוגמים.

ינון אזולאי: אם זאת משטרת התנועה, אתה יכול לראות את השוטרים פעם עם רכב קיה, פעם אחת עם ספורטז' ופעם עם טויוטה.

ינון אזולאי: זה צורם.

ינון אזולאי: מותר להגיד.

ינון אזולאי: עובדה שאנחנו חברי הכנסת נוסעים, קיבלנו על זה כתבות ואנחנו בעצם משלמים על הרכבים האלה טבין ותקילין.

ינון אזולאי: אנחנו משלמים 6,500 שקלים זקיפת הטבה.

ולדימיר בליאק: לא משלמים 6,500 אלא זוקפים לנו 6,500.

ינון אזולאי: אמרתי בזקיפת הטבה.

ינון אזולאי: אני רוצה לדעת לגבי הנזקים, איזה נזקים יש לכם, של הרכבים או דברים אחרים בתוך המשטרה ולכן נעשים השינויים.

ינון אזולאי: מצד שני אתם אומרים שאתם לא יכולים לקנות רכבים ואני מבין שזה בגלל השבבים ואני מבין שלקראת 2022 אתם הולכים לקנות רכבים.

ינון אזולאי: כשאתה קונה רכב, לפעמים אתה חוסך ולא מוציא כי הרכבים הישנים, הבלאי שלהם מאוד גדול.

ינון אזולאי: כרגע אתה מוציא יותר על רכב ישן.

אברהם חסדאי: לגבי הדיגום.

אברהם חסדאי: מה זה אומר דיגום ברכבים במשטרה?

אברהם חסדאי: זה מדבר על כל גשרי התאורה, על כל מערכות הקשר.

אברהם חסדאי: זו הכוונה.

אלכס קושניר: אז תגידו אבזור.

אלכס קושניר: אל תגידו דיגום.

אברהם חסדאי: זאת סמנטיקה.

אלכס קושניר: בגלל שכתבתם דיגום, עכשיו בזבזתם חמש דקות מזמן הוועדה רק על הנושא הזה.

אברהם חסדאי: בכל מקרה, לגבי רכישת כלי רכב.

אברהם חסדאי: כן, אנחנו יודעים שיש משבר עולמי וזה לא משהו שהוא תלוי בנו.

אברהם חסדאי: השאיפה היא בסופו של דבר כן לרכוש רכבים בשנת 2022.

אברהם חסדאי: כבר יצאו הזמנות.

אברהם חסדאי: אנחנו עובדים בהרשאה להתחייב להזמנות רכש ארוכות טווח.

אברהם חסדאי: לכן השאיפה היא כן לרכוש רכבים.

ינון אזולאי: אתם מתואמים עם המשרד להגנת הסביבה?

אלכס קושניר: רגע.

אלכס קושניר: מה זה ארוכות טווח?

אלכס קושניר: לכמה זמן אתם מתכננים קדימה את רכישת הרכבים?

אברהם חסדאי: בוא נגיד לפחות לשנה הקרובה.

אברהם חסדאי: לשנה הבאה.

אלכס קושניר: אתם שוקלים מעבר לרכבים חשמליים?

אברהם חסדאי: כן.

אברהם חסדאי: יש פיילוט של 70 רכבים חשמליים במשטרת ישראל.

ינון אזולאי: זה קשור להגנת הסביבה, שאלה ששאלתי אותך.

אברהם חסדאי: כן.

אברהם חסדאי: יש פיילוט.

אלכס קושניר: הם קיימים כבר עכשיו?

אברהם חסדאי: אני לא יודע להגיד לך.

אברהם חסדאי: אני יכול לבדוק את זה.

אלכס קושניר: אלה רכבים מבצעיים?

אברהם חסדאי: אני לא יודע בוודאות.

אברהם חסדאי: אני צריך לבדוק את זה.

אברהם חסדאי: אני אחזיר תשובה.

ינון אזולאי: זה מעניין כי אנחנו כממשלה, ככנסת, וגם אמרנו שבכנסת יחליפו לנו, מבחינתי היום, את הרכב לרכב חשמלי.

ינון אזולאי: אני בעד.

אברהם חסדאי: התכנית של משטרת ישראל בשנים הקרובות, לפחות עד 2025 - בתקווה שנגיע לשם, כי ההחלטות של כל הוועדות הן להגיע עד 2030 למצב של 30 אחוזים אנרגיה ירוקה במדינה - השאיפה של משטרת ישראל היא להחליף את כל צי הרכב שלה לרכבים היברידיים וחשמליים.

אברהם חסדאי: בסופו של דבר אתה רוצה להחליף את הרכבים המבצעיים.

אברהם חסדאי: הבעיה בפיילוט, ולכן זה פיילוט של רכבים חשמליים, שכרגע אין לך עמדות טעינה בכל הארץ.

אברהם חסדאי: אתה צריך עכשיו לרשת את כל הארץ.

ינון אזולאי: באמצע המרדף תיגמר לכם הסוללה.

אברהם חסדאי: בדיוק.

אברהם חסדאי: זאת בדיוק הבעיה.

אברהם חסדאי: המשטרה עושה עכשיו פיילוט.

ינון אזולאי: בסעיף (ד), מה אתם לוקחים מסעיף 52?

אביה פרון: דיברנו על התכנית למיגור הפשיעה עם קרן החילוט.

ינון אזולאי: כן.

ינון אזולאי: קרן החילוט.

ינון אזולאי: תודה.

ינון אזולאי: תכנית 03.

ינון אזולאי: מדובר כאן על משטרת ישראל ברכישת שירותי כוח אדם, תיאור התכנית ואני רוצה לדעת על איזה מוסדות מדובר.

ינון אזולאי: על כל המוסדות בארץ?

אברהם חסדאי: כן.

אברהם חסדאי: כל המוסדות.

ינון אזולאי: אתם עובדים בעיריות עם מצ'ינג?

ינון אזולאי: יש את משרד החינוך שמעביר את הכסף ובהמשך נראה את זה כאשר זה כסף שעובר ממשרד החינוך למשטרה.

ינון אזולאי: זה מותנה בהכנסה.

אברהם חסדאי: זה ה-15 מיליון במזומן.

ינון אזולאי: שמעבירים כל שנה.

ינון אזולאי: כמה סך הכול ההוצאה של המוסדות?

אברהם חסדאי: סך כל ההוצאה בשנת 2021 תעמוד על 375 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: הם מעבירים רק 15 מיליון?

אברהם חסדאי: הם מעבירים 21 מיליון.

אברהם חסדאי: הם כבר העבירו סדר גודל של 6.7 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: כלומר, ההשתתפות שלהם פחות מ-10 אחוזים.

ינון אזולאי: משהו כמו שישה אחוזים או שבעה אחוזים של משרד החינוך מולכם?

אביה פרון: בסוף זה תקציב שמיועד לדבר הזה.

ינון אזולאי: אני שואל האם גם העיריות משלמות כאן משהו.

אביה פרון: אנחנו נוכל להעביר את כל הנתונים.

יצחק פינדרוס: זה משחק מלים של האוצר.

יצחק פינדרוס: בסוף מדינת ישראל משלמת 375 מיליון שקלים.

יצחק פינדרוס: למה החליטו להעביר את זה דרך המשרד לביטחון פנים – סיבות היסטוריות.

יצחק פינדרוס: בסוף זה לא המשרד לביטחון פנים ולא משרד החינוך אלא אלה הרשויות המקומיות והעברה של האוצר אליהם, זה דרך המשרדים.

יצחק פינדרוס: הוא אומר לך ש-94 אחוזים חונים אצלו ועוד שישה אחוזים חונים שם ועובר לכאן.

אביה פרון: יש השלמה של העיריות.

אביה פרון: נציג המשרד לביטחון פנים שלח לי.

אביה פרון: הוא ב-זום אבל אפשר להעלות אותו והוא יכול להסביר.

ינון אזולאי: כמה השלמה?

אביה פרון: אפשר להעלות את ליאור מהמשרד לביטחון פנים.

ליאור נוריאל: מנהל תחום בכיר תקציבים, המשרד לביטחון פנים.

ליאור נוריאל: שלום רב.

ליאור נוריאל: ...

ליאור נוריאל: זה בעצם תקציב שהיסטורית ישב לפני הרבה שנים במשרד החינוך ועבר אלינו.

ליאור נוריאל: בעיקרון אנחנו משלמים את החלק הארי והעיריות משלימות.

ליאור נוריאל: ההתקשרות מול החברות בפועלה היא לא של המשטרה אלא של הרשויות המקומיות.

יצחק פינדרוס: מה החלק של העיריות?

ינון אזולאי: כמה משלמות העיריות?

ליאור נוריאל: זה משתנה.

ליאור נוריאל: עיריות באזורי עדיפות שם ההשתתפות יותר נמוכה.

ליאור נוריאל: ברוב המקומות ההשתתפות שלנו היא בכ-70 אחוזים והעירייה משלימה כ-30 אחוזים.

ינון אזולאי: 30 אחוזים מה-300 ומשהו מיליון?

ליאור נוריאל: מהעלות הספציפית שלה למוסדות החינוך.

ליאור נוריאל: זה משתנה ביחס למספר המוסדות שיש להם אבטחה.

יצחק פינדרוס: אני אומר לאוצר שאחת הבעיות של הסיפור הזה היא שבאמת אין לו אבא.

יצחק פינדרוס: לא המשטרה היא האבא ולא הרשויות המקומיות.

יצחק פינדרוס: זה פועל בנוהל של שנות ה-90, האבטחה השתנתה ואנחנו מאז לא שינינו.

יצחק פינדרוס: אף אחד לא נוגע בזה כי אין לו אבא.

יצחק פינדרוס: יש לו שלושה הורים – משרד החינוך, הרשות המקומית והמשטרה – ובסוף כולם בורחים זה.

יצחק פינדרוס: יכול להיות שאתם בסוף – כי אתם נמצאים גם ב-15 מיליון, גם ב-375 מיליון וגם ברשויות המקומיות בדרך אחרת – צריך לקחת את הנושא הזה ולעשות בו סדר כי לטעמי, והייתי ראש רשות וגם הייתי בירושלים, יש כאן בזבוז משאב ציבורי מאוד גדול ואף אחד לא נוגע בזה כי אף אחד לא יודע מה לעשות עם זה.

יצחק פינדרוס: המשטרה פורמלית צריכה לחתום על תכנית אבטחה אבל היא גם לא יודעת.

אלכס קושניר: האבחנה שלך מאוד נכונה.

אלכס קושניר: זה פשוט כי אין אבא.

יצחק פינדרוס: אין אבא.

יצחק פינדרוס: זאת בדיוק הדוגמה.

יצחק פינדרוס: מתוך ה-375 מיליון שקלים, יש 15 מיליון שקלים שמשרד החינוך צריך להעביר.

יצחק פינדרוס: אנחנו כאן מעבירים את אותם 15 מיליון למשרד החינוך כדי שיעביר לו את ה-15 מיליון האלה.

קריאה: אפשר להעביר את כל הכסף למשרד החינוך.

יצחק פינדרוס: או לרשויות המקומיות.

אלכס קושניר: צריכה להיות כאן החלטה.

ינון אזולאי: לא צריך לקחת כסף מפה ומפה.

ינון אזולאי: שים את זה במקום אחד, שלטון מקומי או משטרה, לא משנה.

ינון אזולאי: התכנית האחרונה, 10-80-08.

ינון אזולאי: מדובר כאן גם על הגמלאות של המשטרה.

ינון אזולאי: יש שם היעדר עקביות המשולמת רטרואקטיבית.

ינון אזולאי: מה פירוש היעדר?

אביה פרון: הסיפור של העקביות, הייתה החלטת ממשלה בסוף 2018 ומאז צריך לשלם רטרואקטיבית לאנשים מ-2009.

ינון אזולאי: הבנתי.

ינון אזולאי: אתם לא יודעים מה הצפי שלכם.

ינון אזולאי: כרגע דיברנו ושאלנו את שירות בתי הסוהר כמה משלמים להם.

ינון אזולאי: אתה מדבר על הרטרו שאתם לא יודעים?

אביה פרון: כן.

אביה פרון: על הרטרו לא יודעים.

ינון אזולאי: למה עדיין אתם לא יודעים?

ינון אזולאי: ב-2018 עברה החלטה.

ינון אזולאי: כל שנה לא תדע כמה היה צריך?

ינון אזולאי: הרי משרד האוצר מחשבן את זה.

אביה פרון: יש כאן שאלה.

אביה פרון: אפשר לשאול את המשטרה איך בדיוק זה מבוצע.

אביה פרון: בתחילת שנה אנחנו לא יודעים בדיוק כמה יצא ברטרו.

אביה פרון: עכשיו אנחנו יודעים ולכן אנחנו משלימים לדבר הזה.

ינון אזולאי: אני אשאל את המשטרה.

ינון אזולאי: אתה לא יודע כמה גמלאים יש לך, אתה לא יודע לכמה אתה צריך לשלם ברטרו כי זה משהו שאושר בהחלטת ממשלה ואתה יודע לקראת מה אתה הולך.

אברהם חסדאי: יש כמה דברים.

אברהם חסדאי: ראשית, יש גמלאים שקיימים ויש גם את היורשים של הגמלאים שאתה מנסה למצוא אותם ולא תמיד קל למצוא אותם.

ינון אזולאי: למרות שאתה יודע כמה אתה צריך לשלם להם, אתה לא תמיד משלם להם כי אתה לא מצליח להביא אותם.

אברהם חסדאי: נכון.

ינון אזולאי: לפי דעתי זה אמור לבוא בעודפים ולא בהעברות כי נשאר לך עודף.

אברהם חסדאי: עודף זה משהו שאתה פותח עליו הזמנה.

אברהם חסדאי: בתקציב השכר והגמלאות אתה לא פותח הזמנה.

ינון אזולאי: בסדר.

ינון אזולאי: שאלה כמעט אחרונה.

ינון אזולאי: בסוף יש חוות דעת משפטית לעניין התקציבים הקואליציוניים.

ינון אזולאי: יש כאן כסף, תקציב קואליציוני, שיש עתיד שמה כאן בשווי של 10 מיליון שקלים.

אביה פרון: חמישה מיליון שקלים.

ינון אזולאי: כן.

ינון אזולאי: חמישה מיליון שקלים.

ולדימיר בליאק: איפה אתה רואה כסף קואליציוני?

ולדימיר בליאק: זה בניידות.

ינון אזולאי: כן.

ינון אזולאי: אני שואל למה הם צריכים לשים כסף קואליציוני כאשר כרגע דיברנו על הצורך שצריך להביא – גם מיליון וחצי שקלים ששמו כאן – לרכישת כלי רכב שלא נרכשו ב-2021, גם לא יירכשו ב-2021 ואולי יירכשו ב-2022.

ינון אזולאי: אתם מעבירים את המיליון וחצי ל-2022?

יצחק פינדרוס: באיזה סעיף זה התקציב הקואליציוני?

ינון אזולאי: אני מדבר על 1.5 ועוד 3.5 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: 1.5 מיליון שקלים לכלי רכב ו-3.5 מיליון שקלים לרכישת אמצעים נוספים.

ינון אזולאי: סך הכול חמישה מיליון.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שלא רכשתם רכב בשנת 2021.

אברהם חסדאי: זה בהכרח יגרור עודפים מחויבים.

ינון אזולאי: כי עדיין לא ראינו את זה.

אביה פרון: אלה עודפים מיוחדים שיגיעו בשנה הבאה.

ינון אזולאי: אבל הם ל-2021.

אביה פרון: אתה מזמין עכשיו את הניידות ואז הכסף יעבור.

ינון אזולאי: את השאלה למה זה צריך להיות בהסכם קואליציוני ולא בבסיס, אני שואל את זה על עוד כמה דברים.

אביה פרון: זו שאלה כללית.

יצחק פינדרוס: אם זה מוצדק, אם חסרות ניידות, למה זה צריך לבוא מתקציב קואליציוני?

יצחק פינדרוס: זה מה שאנחנו מנסים להבין.

יצחק פינדרוס: זה לא במישור שלנו.

יצחק פינדרוס: גם שלשום אני שאלתי את השאלה הזאת.

ולדימיר בליאק: זו הסיבה שצריך לבטל את הכספים הקואליציוניים.

ינון אזולאי: נכון.

יצחק פינדרוס: אני כבר אמרתי את זה.

ינון אזולאי: אנחנו בעד.

ינון אזולאי: שאלה אחרונה שלי.

ינון אזולאי: בסעיף 5, חוות דעת של היועץ המשפטי.

ינון אזולאי: כתוב שיש התחייבות לגבי הכספים המחויבים, ואגב, אני רואה כאן שגם לכבאות יש כסף.

ינון אזולאי: העברתם גם לכבאות?

אביה פרון: לא.

אביה פרון: השנה אלה רק 5 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: יש התחייבות של המפלגה, של יש עתיד שלא להשתמש לצרכים הקשורים אליהם.

ינון אזולאי: סתם, בגדול, אני חושב שבכל החלטה קואליציונית שיש, חשוב שגם ההסכם או ההתחייבות הזאת תגיע לשולחן.

אלכס קושניר: אבל זה תמיד קורה.

אלכס קושניר: כל חוות דעת.

אלכס קושניר: לפני כן הרי לא מתקדמים.

ינון אזולאי: בכל אופן, אני חייב לומר לכם שהיה מרתק אתכם ואני מקווה שעוד תחזרו לכאן.

אלכס קושניר: הם נשארים כאן.

אביה פרון: אנחנו כאן.

ינון אזולאי: אם אני רוצה התייעצות סיעתית, בבקשה, אנחנו נשמח מאוד.

אלון טל: בניגוד לחברי ינון, יש לי רק שאלה אחת ואפילו קצרה.

אלון טל: בכל העולם אנחנו רואים שינויים בתדירות של שריפות עקב שינוי האקלים והדבר בא לידי ביטוי בתקצוב של שירותי הכבאות.

אלון טל: גם אצלנו יש איזושהי הבנה של זה ואנחנו זוכרים את השריפה הענקית ליד נצרת לפני שנתיים ואת השריפה השנה בירושלים.

אלון טל: זה יהיה דבר תדיר ואתם אומרים שחסר כסף.

אלון טל: האם יש חשיבה מבחינת הצורך להגדיל את התקציב?

ינון אזולאי: יש את זה בפנייה אחרת.

אלכס קושניר: כוח אדם.

אלון טל: אני מדבר בעיקר על השירות האווירי.

אלון טל: על הטייסת.

אביה פרון: אני אומר באופן כללי על נושא התקציב.

אביה פרון: אם הכבאות תרצה להרחיב, היא תרחיב.

אביה פרון: בנושא התקציב סיכמנו עם הכבאות על תוספות תקציביות גם של רכש של אמצעים וגם של תוספת בכוח אדם.

אביה פרון: ברכש אמצעים יש הכול מכל הבחינות.

אביה פרון: כהיערכות לשריפות וכדי שהכבאות תוכל לעמוד במשימותיה ושתוכל להתעצם.

אביה פרון: שוב, כל נושא האקלים כמובן ששמים לב אליו ובוחנים אותו, ואנחנו גם עושים עבודות מטה כדי לייצר דברים נוספים בהקשר הזה.

אלון טל: האם יש להם את האמצעים הנחוצים במיוחד מחודשי מאי עד דצמבר?

אלון טל: נובמבר היה החודש היבש ביותר בתולדות המדינה מבחינת חודש נובמבר.

אפי דביר: כמו כל שנה אנחנו נערכים.

אפי דביר: אין ספק שמשבר האקלים מאוד משפיע.

אפי דביר: כמו שראיתם, השריפות האחרונות היו מאוד משמעותיות.

אפי דביר: אנחנו ערוכים.

אפי דביר: תמיד אפשר לשפר יותר אבל אנחנו ללא ספק ערוכים ונותנים שירות מעולה.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: יוצאים להתייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: בשעה 11:20 מצביעים.

אלכס קושניר: אנחנו מחדשים את הישיבה.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על אישור פניות מספר 15 עד 17, המשרד לביטחון פנים.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: הפניות אושרו

יצחק פינדרוס: אני נגד.

יצחק פינדרוס: אני לא מוכן שיהיו ניידות בהסכמים קואליציוניים.

ינון אזולאי: רוויזיה.

אלכס קושניר: הפניות אושרו.

אלכס קושניר: יש רוויזיה.

ולדימיר בליאק: פינדרוס, הצבעת נגד גם בקואליציה שלכם?

יצחק פינדרוס: תשאל אותם מה אני עשיתי כאן.

יצחק פינדרוס: גם אז אני השתוללתי.

אחמד טיבי: מי שמצביע בעבר ובהווה אותו דבר, זה אני.

אלכס קושניר: הפנייה הבאה, גם היא של המשרד לביטחון פנים, מספר 26 עד 28.

אביה פרון: הפנייה נועדה להעביר 32 מיליון שקלים למשרד לביטחון פנים לטובת צרכים של הקורונה, גם משרד לביטחון פנים, למטה שלו, וגם למשטרת ישראל.

אביה פרון: במשרד יש בנייה של מוקד שמדבר בעולם הטכנולוגי ובונים אותו שם כדי שיהיה אפשר לאכוף בידודים בצורה טכנולוגית.

אביה פרון: במשטרה מדובר בעיקר על תחום השוטרים שנוספו לשם אכיפה של מגבלות הקורונה.

אביה פרון: יש כאן גם את השכר שלהם וגם את כל האמצעים הנלווים שלהם.

ינון אזולאי: בתכנית 07-50-02.

ינון אזולאי: אני מדבר על סעיף 38.

ינון אזולאי: מה זה סעיף 38?

ינון אזולאי: מה יש בו?

אביה פרון: סעיף 38, כמו שכתוב, זה סעיף של משרד הכלכלה והתעשייה.

ינון אזולאי: כן, אבל מה יש בו?

אביה פרון: התקציב מגיע מתכניות התעסוקה שעשו לטובת הקורונה.

אביה פרון: הכסף מגיע לכאן עבור השוטרים.

ינון אזולאי: מה במשרד הכלכלה?

ינון אזולאי: אנחנו מכירים את התכניות.

אביה פרון: הכשרות לתעסוקה.

אסף וקסלר: אין כאן פגיעה בפעילות, אין כאן כל שינוי של המתווים, הכול משולם ומתבצע על פי מה שהוגדר בחוקים.

אסף וקסלר: בגלל ההאצה המהירה של המשק והיציאה מהמשבר, היה צורך בתקציב נמוך יותר ממה שהערכנו עת היינו כאן ביולי ובאוגוסט.

ינון אזולאי: אתה מדבר על ההכשרות בזמן הקורונה?

אסף וקסלר: לגבי הכול.

אסף וקסלר: בסופו של דבר לגבי כל מה שתוקצב.

ינון אזולאי: סעיף 38, כלכלה ותעשייה, אתה אומר שלקחת משם סכום של 34 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: הסכום הזה, מאיזה סעיף בכלכלה?

ינון אזולאי: מההכשרות?

אסף וקסלר: אני יכול לבדוק ולהחזיר תשובה.

ינון אזולאי: אני אומר לכם מעכשיו, כדי שלא נצטרך לבדוק ולחשוב, שכל פנייה, אני אבקש לדעת מאיזה סעיף היא.

ינון אזולאי: הפנייה הבאה תהיה מספר 50.

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: הפנייה הבאה תהיה 72 עד 73, כדי לשחרר את המשרד לביטחון פנים.

יצחק פינדרוס: אגב, למה זה בא בשתי פניות?

יצחק פינדרוס: אלה אותם סעיפים.

אביה פרון: כדי שתהיה הפרדה בין דברים שקשורים לקורונה.

אביה פרון: כדי שלא יהיה מצב שיהיה איזשהו בלבול בהקשר הזה.

אביה פרון: לכן זה בנפרד.

ינון אזולאי: לגבי תכנית מספר 07-50-02.

ינון אזולאי: אתה מדבר אתי על אכיפת בידוד.

ינון אזולאי: אכיפת בידוד טכנולוגית או בפועל של שוטרים?

אלכס קושניר: אלה פניות 26 עד 28.

אביה פרון: בתכנית של המשרד לביטחון פנים, 07-50-02, מדובר בבנייה של המוקד.

אביה פרון: בצדדים הפיזיים שלו ולא באנשים שיושבים בו שהם יהיו כמובן שוטרים כי הם אוכפים.

אביה פרון: מדובר בעולם הפיזי כדי להשמיש מקום שיהיה מוקד טכנולוגי.

ינון אזולאי: הממשלה אישרה את אכיפת הבידוד על ידי השב"כ באיכונים.

אביה פרון: לא.

אביה פרון: מדובר על אפליקציית ההסכמון.

ינון אזולאי: ב-12 בדצמבר 2021, בישראל יש כ-80 אלף מבודדים, מתוכם רק 18 אלף אישרו למשטרה את השימוש באפליקציית ההסכמון שמאפשרת לבדוק היכן הם נמצאים.

ינון אזולאי: מתוך 80 אלף המבודדים אנחנו יודעים על כ-35 אלף ילדים מתחת לגיל 14 שלגביהם בכלל לא ניתן להשתמש בהסכמון.

ינון אזולאי: המשטרה שלחה מסרונים ל-45 אלף חיילי בידוד בלבד.

ינון אזולאי: כלומר, רק 40 אחוזים נתנו אישור לעקוב אחריהם.

ינון אזולאי: בסך הכול יש 62 אלף מבודדים שלמשטרה אין כל מעקב אחריהם.

ינון אזולאי: כשאנחנו רואים את הדבר הזה, תגיד לי איך אתה הולך לאכוף את זה.

ינון אזולאי: אתה מקבל כאן כסף.

ינון אזולאי: זה שיש אפליקציה, זה עדיין לא הופך את זה לאכיפה.

ינון אזולאי: הנתון שאני אומר לך הוא מלפני יומיים.

ינון אזולאי: זה נתון מזעזע שאנחנו יודעים שיכול להיות שיש 62 אלף מבודדים שאין מעקב אחריהם.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שאנשים טסו לחוץ לארץ ושאנשים באו לארץ והלכו לבתי ספר ולעבודה כשהם מבודדים ובסוף גם היו חולים.

ינון אזולאי: 62 אלף.

ינון אזולאי: כשאנחנו באים לעצור ואנחנו אומרים שנסגור את השמים, אני חושב שלפני שסוגרים את השמים צריך קודם כל לעצור את הדבר הזה.

אביה פרון: אנחנו לא הגורם המבצעי שמחליט על האכיפה.

ינון אזולאי: אם כן, המשטרה תענה.

ינון אזולאי: בסדר המשטרה, כמה עלתה לכם כל התוכנה הזאת?

אברהם חסדאי: אני לא יודע.

אברהם חסדאי: אני צריך לבדוק.

אברהם חסדאי: נבדוק את זה ונחזיר תשובה לוועדה.

אסף וקסלר: יש לי תשובה לשאלה שנשאלתי.

אסף וקסלר: אלה תתי ביצוע בעקבות ההאצה בפעילות המשק.

ינון אזולאי: אתה מדבר על המקור?

אסף וקסלר: תתי ביצוע בפעילות של ערבויות מדינה, בדרישה לערבויות מדינה.

ינון אזולאי: כמה כסף נשאר לכם בערבויות מדינה?

אסף וקסלר: אין לי את הנתון הזה.

ינון אזולאי: תבדוק את הנתון הזה.

ינון אזולאי: נגעת בנקודה הכי קשה.

ינון אזולאי: כמעט הכי קשה.

ינון אזולאי: זה מה שתמיד טענו כאן בוועדה.

ינון אזולאי: אדוני היושב ראש, אתה זוכר את הסיפור של העסקים הקטנים שביקשו ערבות מדינה.

אלכס קושניר: דיברנו על זה כל כך הרבה כאן.

ינון אזולאי: לוקחים משם כסף.

אלכס קושניר: העלינו את הנושא הזה ודיברנו עליו הרבה פעמים.

אלכס קושניר: בסופו של דבר הם אמרו לך – וגם הם אמרו את זה - דבר אחד פשוט מאוד: אין דבר כזה שמישהו מבקש, עומד בתנאים ולא מקבל.

אלכס קושניר: אין דבר כזה.

ינון אזולאי: אני רוצה שתעבירו לנו רק דבר אחד.

ינון אזולאי: כשאתה לוקח את כל ה-34 מיליון שקלים, מה נשאר שם במידה ומחר ירצו לבקש?

ינון אזולאי: כמה כסף נשאר שם?

אסף וקסלר: אנחנו מפרסמים אחת לרבעון את הביצוע בפועל.

ינון אזולאי: אנחנו רוצים לדעת נכון לעכשיו.

ינון אזולאי: תשלחו לוועדה.

אסף וקסלר: אנחנו ממש בסיומה של שנת 2021, שזה עוד שבוע מהיום, לפרסם את כל הנתונים של ביצוע במהלך שנת 2021.

ינון אזולאי: אתה אומר שנמתין שבוע.

אסף וקסלר: אני אומר שנעלה את העבודה מסודרת.

ינון אזולאי: עזוב.

ינון אזולאי: חבל על הזמן.

ינון אזולאי: אני לא רוצה לעכב סתם.

ינון אזולאי: לגבי המשטרה.

ינון אזולאי: שאלתי שאלה.

אברהם חסדאי: לגבי האפליקציה.

ינון אזולאי: שמת את השאלה שלי בנושא?

ינון אזולאי: 62 אלף אנשים בבידוד מסתובבים.

אברהם חסדאי: שמעתי.

אברהם חסדאי: לא הבנתי איך 80 אלף מבודדים, מתוכם 44 אלף המשטרה שולחת ועדיין יש 62 אלף מבודדים.

אלכס קושניר: עזוב.

אלכס קושניר: אל תתווכח עם המספרים.

אלכס קושניר: תענה לשאלה.

ינון אזולאי: יכול להיות שיש טעות חשבונאית ויש 48 אלף מבודדים.

ינון אזולאי: עדיין זה הרבה.

ינון אזולאי: זה פחות 14 אלף מבודדים.

ינון אזולאי: עשיתי לך בדיקת ערנות ואתה עומד בה.

אברהם חסדאי: בכל מקרה, לגבי התמחור של האפליקציה.

אברהם חסדאי: אני בודק את זה עכשיו ואנחנו נחזיר תשובה לוועדה.

אלכס קושניר: עד כמה שאני מבין האפליקציה, ההסכמון, זה לא כלי האכיפה היחיד שיש לכם.

אברהם חסדאי: בוודאי שלא.

אברהם חסדאי: המשטרה מבצעת סיורים, מתקשרת לכל מבודד שנמצא ובודקת אם הוא נמצא בבית שלו, בבית או בכל מקום שהוא אמור להיות מבודד כדי באמת לאכוף את זה.

אלכס קושניר: מה אתם עושים עם קטינים?

אברהם חסדאי: תלוי באיזה גיל.

אלכס קושניר: מתחת ל-14.

אברהם חסדאי: ילדים קטנים, ההורים שלהם נשארים אתם בבית ואז אתה יכול להתקשר להורים ולוודא.

ינון אזולאי: הטלפון שהילד מחזיק, גם הוא ביישומון?

אברהם חסדאי: אני לא יודע.

אברהם חסדאי: אני צריך לבדוק את זה.

אברהם חסדאי: אני אבדוק את זה.

ינון אזולאי: זה עדיין לא עונה לי על השאלה מה אתם עושים עם 48 אלף מבודדים כשאנחנו יודעים שיש זליגה ענקית.

ינון אזולאי: תבדוק ותענה לי בהמשך כמה ביקורי בית עשיתם אצל המבודדים בשבועיים האלה.

ינון אזולאי: אז תראה שאתה בחיים לא מצליח להגיע לכמות הזאת.

ינון אזולאי: בחיים לא תגיע לכמותה זאת כלומר, יש לך 42 אלף אנשים שמתוכם רק ל-10,000 לא הגעת ואני אומר לך שאולי ל-40 אלף לא הגעת.

ינון אזולאי: זה היה נתון מטורף.

אברהם חסדאי: אני לא יודע.

אברהם חסדאי: אני אבדוק ואחזיר תשובה לוועדה.

ינון אזולאי: תכנית 70-70-02.

ינון אזולאי: שירות בתי הסוהר.

ינון אזולאי: כמה אסירים בסך הכול נדבקו בקורונה?

ינון אזולאי: האם היו לכם עלויות מיוחדות בגין זה?

ינון אזולאי: האם יש לכם נתונים כמה חולים יש לכם בגל החמישי שפורץ עכשיו?

מישל בטאשווילי: בעיקרון אין את הנתונים לגבי מספר הנדבקים.

מישל בטאשווילי: אם תרצה, נוכל לשלוח.

ינון אזולאי: מה ההוצאות שלכם בגין הקורונה?

מישל בטאשווילי: בשנת 2021 נוציא סדר גודל 22 מיליון שקלים בגין הקורונה, חלקם נועד לעשות התאמות לאגפים, למבודדים, לצורך העניין לאסירים שהם בבידוד, חלקו להיוועדות חזותית שנדרשנו לעשות במהלך השנה, חלקו לטובת מיגון הסוהרים, מיגון אישי על מנת שהם יוכלו להפעיל אגפים שהם אגפים של מבודדים.

ינון אזולאי: בכל כלא יש לכם אגף למבודדים?

מישל בטאשווילי: זה בהתאם לצורך.

מישל בטאשווילי: זה לא בכל מיתקן כליאה.

מישל בטאשווילי: זה בהתאם לצורך.

ינון אזולאי: מה קורה אם נגיד יש לכם עכשיו הדבקה בכלא אילון, מה אתה עושה?

ינון אזולאי: איך אתה בוחן את זה ואתה אומר שזאת עלות לפתוח מקום למבודדים?

ינון אזולאי: אני לא מתווכח על העלות, אני לא יודע עד כמה זה מביא עלות.

מישל בטאשווילי: כמו שאמרת, ובצדק, יש עלויות לבידוד אסירים ולא על כל אסיר שמבודד נסגור אגף כי המשמעות היא לסגור אגף ולאטום אותו על מנת שלא תהיה הדבקה נוספת במיתקני הכליאה.

מישל בטאשווילי: לכן השיקולים הם כ מספר הנדבקים, מיתקני הכליאה כמובן שנדבקו בהם וכמובן שככל שהייתה סביבה של אסירים שנמצאים לצד הנדבק, אנחנו נדרשים לעשות להם בדיקות ולוודא שלא הייתה הדבקה נוספת מעבר לאגף הזה.

ינון אזולאי: על מי חלות עלויות הבדיקות?

מישל בטאשווילי: עד אמצע השנה הן חלו על משרד הבריאות ועכשיו שירות בתי הסוהר לוקח חלק מהעלויות האלה על חשבונו.

ינון אזולאי: למה ששירות בתי הסוהר ייקח את זה עליו?

ינון אזולאי: אתה ואני בקופת חולים, אנחנו הולכים לעשות בדיקת קורונה, זה לא עולה לנו כסף.

ינון אזולאי: אם אנחנו רוצים לטוס לחוץ לארץ, הבדיקה תעלה לנו.

מישל בטאשווילי: העלות היא לא על האסיר.

ינון אזולאי: לא על האסיר.

ינון אזולאי: אותו אסיר גם חבר קופת חולים.

אלכס קושניר: כן, אבל אז קופת חולים לא משלמת עבורו.

ינון אזולאי: אני לא רוצה ששירות בתי הסוהר ישלם את זה.

ינון אזולאי: האם אתם מקבלים על זה כסף בנפרד, על הבדיקות האלה, על בדיקות הקורונה?

ינון אזולאי: אני לא יודע כמה עולה לכם בדיקת קורונה.

ינון אזולאי: אתה יודע כמה היא עולה?

מישל בטאשווילי: כמה עשרות שקלים.

ינון אזולאי: היום מוצאים את זה בפחות.

ינון אזולאי: למה שעלות הבדיקה הזאת תיפול עליך כשירות בתי הסוהר ולא על משרד הבריאות או על קופת חולים שאני מאמין שהאסיר חבר בה?

ינון אזולאי: אני מאמין שהוא חבר קופת חולים אתה אתם עושים את הקיזוזים, כי יש לכם את המרפאה של שירות בתי הסוהר וכשהאסיר הולך, אתם עושים אחר כך את הקיזוז מול קופת החולים.

ינון אזולאי: למה גם כאן לא תעשו את הקיזוז מול קוטפת החולים וההוצאה לא תהיה עליכם כשירות בתי הסוהר?

מישל בטאשווילי: בעיקרון עכשיו אנחנו מנהלים שיח מול משרד הבריאות בנושא הזה.

ינון אזולאי: שנתיים אחרי אתם מנהלים שיח?

ינון אזולאי: הייתם יכולים לחסוך הרבה כסף.

ינון אזולאי: אני מתכוון לחצי השנה האחרונה.

מישל בטאשווילי: עד עכשיו זה שמשרד הבריאות מימן את העלויות האלה.

ינון אזולאי: הוא חייב להמשיך לממן.

מישל בטאשווילי: יש עכשיו שיח בין שירות בתי הסוהר למשרד הבריאות בנושא הזה.

מישל בטאשווילי: עדיין אין החלטה.

מישל בטאשווילי: משרד הבריאות דוחף כדי שאנחנו נשלם.

מישל בטאשווילי: שוב, אנחנו עושים את ההתאמות וההסדרות האלה ביחד עם משרד הבריאות.

מישל בטאשווילי: זאת אומרת, אנחנו יושבים במשותף ואנחנו מחליטים.

אלכס קושניר: מה עמדת האוצר לגבי הסוגיה הזאת?

אביה פרון: אני אבדוק מול האנשים שלנו במשרד הבריאות.

אביה פרון: חשוב לי להדגיש שלא סתם יש כאן שתי פניות נפרדות.

ינון אזולאי: לגבי התקצוב.

ינון אזולאי: אתם מתקזזים עם קופת חולים?

ינון אזולאי: אני רוצה שתבדקו את הנקודה הזאת ותחזרו אלינו עם תשובה.

ינון אזולאי: תאמרו לנו למה בזמן הקורונה קופת החולים לא תשלם לכם את זה.

ינון אזולאי: האסירים הם כמו כל אזרח.

מישל בטאשווילי: שוב, אני חוזר ואומר שנכון לתקציב הנוכחי שעולה במסגרת ועדת הכספים הנוכחית, אין לזה כל השפעה ואין לזה כל משמעות.

ינון אזולאי: לכן אני לא מעכב אותך ואני מבקש שתבדוק את זה כי זאת שאלה ראויה.

ינון אזולאי: אני דואג לכם כשירות בתי הסוהר.

ינון אזולאי: אתם לא צריכים להוציא את הכסף הזה.

ינון אזולאי: אם אותו אסיר היה בחופשה היה הולך לקופת חולים, קופת החולים הייתה משלמת.

ינון אזולאי: הוא מבוטח בקופת חולים ולכן היא צריכה לשלם את זה.

ינון אזולאי: הקיזוז שלכם יהיה מול קופות החולים.

ינון אזולאי: אני יודע שאחר כך יתקשרו אלי קופות החולים וישאלו למה אני רוצה להשית את זה עליהן, אבל זה בסדר.

אלכס קושניר: השאלה הבאה.

ינון אזולאי: כשיש לכם סוהרים מבודדים, יש סוהרים שישנים במיתקנים?

מישל בטאשווילי: אתה מתכוון לסוהרים מבודדים שישנים במיתקן הכליאה?

ינון אזולאי: כן.

מישל בטאשווילי: לא.

מישל בטאשווילי: אין לנו.

מישל בטאשווילי: סוהר שהוא מבודד יוצא ממיתקן הכליאה וממשיך את הבידוד שלו בביתו.

ינון אזולאי: לגבי ביקור האסירים בזמן הקורונה?

ינון אזולאי: אני יודע שהיו בעיות עם זה.

ינון אזולאי: גם אחרי שנגמר הגל עדיין לא אפשרתם במשך תקופה ארוכה את המגע הפיזי של האסיר עם הילדים שלו.

ינון אזולאי: אנחנו מדברים על לפני מספר שבועות.

ינון אזולאי: השאלה אם עכשיו סגרתם גם בגלל הקורונה את כל זה.

מישל בטאשווילי: ההנחיות שאנחנו מקבלים הן בהתאם להנחיות הן בהתאם להנחיות משרד הבריאות.

מישל בטאשווילי: זה לא משהו שהוא לשיקול דעת שירות בתי הסוהר.

ינון אזולאי: אתה יודע מה המצב היום?

מישל בטאשווילי: אני לא יודע.

מישל בטאשווילי: אני יכול לבדוק.

ינון אזולאי: תודה.

ינון אזולאי: תבדוק ותשלח לי אפילו באופן אישי כי נושא האסירים מדבר אלי ואני משתדל לבקר אותם.

ינון אזולאי: תכנית מספר 07-80-01.

ינון אזולאי: יש שם 4 מיליון ו-397.

ינון אזולאי: נכון?

אביה פרון: זה ב-02.

אביה פרון: בפניות.

אביה פרון: לא ב-01 אלא ב-02.

ינון אזולאי: בכמה שוטרים מדובר שם?

ינון אזולאי: 300 שוטרים?

אביה פרון: התקציב הוא לא לשכר שלהם אלא לכל הנלוות, הרכבים שהם צריכים, המזון, הביגוד וזה לכ-300 שוטרים מהמשטרה.

ינון אזולאי: בדקתם כמה זה יוצא לכל שוטר פחות או יותר.

אביה פרון: יש לזה מפתח.

אביה פרון: זה הפוך.

ינון אזולאי: בממוצע אתה מחלק את זה ויוצא לך 14,657.

אביה פרון: המפתח לשוטר לחודש הוא כ-17.500 שקלים שזה כולל שכר והדברים הנלווים אליו.

ינון אזולאי: אם תכפיל את זה ב-300, לא יצא לך אותו סכום.

אביה פרון: לא.

אביה פרון: אמרתי שיש גם את השכר שלו.

ינון אזולאי: פלוס השכר שלו.

אביה פרון: כן.

ינון אזולאי: מה זה הזמניים?

ינון אזולאי: כתוב לך בפנייה.

אביה פרון: מדובר בשוטרים זמניים לצורכי אכיפה של מגבלות הקורונה.

אביה פרון: זה און טופ לסד"כ של משטרת ישראל.

ינון אזולאי: כלומר, גייסתם שוטרים חדשים בנושא של הקורונה.

אברהם חסדאי: כן.

אברהם חסדאי: הם שוטרים זמניים.

ינון אזולאי: אלה לא תקנים חדשים.

אברהם חסדאי: נכון.

אברהם חסדאי: ברגע שמסתיימת הקורונה, הם הולכים הביתה.

ינון אזולאי: בגל הזה שהיה בין השלישי לרביעי או בין הרביעי לחמישי, זה נקרא שנגמרה הקורונה?

אברהם חסדאי: לא.

אברהם חסדאי: האריכו את זה.

ינון אזולאי: אצלכם זה עדיין ממשיך.

אברהם חסדאי: כן.

אביה פרון: יש הקצאה לשגרת בין גלים, כי עדיין יש לאכוף את המגבלת.

אביה פרון: המשטרה עושה את השיקולים שלה היכן היא בדיוק מציבה את השוטרים הזמניים, היכן צריך יותר אכיפה והיכן צריך פחות, אבל הדברים האלה הם גם לתקופה שבין הגלים.

ינון אזולאי: תכנית מספר 52-50-01.

ינון אזולאי: בסוף אוגוסט פורסם בתקשורת שלמרות שמדיניות הממשלה בשנים האחרונות היא להקים תחנות משטרה ביישובי החברה הערבית בצפון, אנחנו יודעים שמפכ"ל המשטרה החליט בסוף אוגוסט שלא יוקמו תחנות חדשות.

ינון אזולאי: מאז יש שינוי?

ינון אזולאי: אתם הולכים כן להקים תחנות חדשות?

ינון אזולאי: פורסמה החלטה בנושא הזה לפיה תחנות משטרה עם עשרות שוטרים בלבד וזה לא יעיל לאכיפה.

ינון אזולאי: השאלה אם זה באמת נכון שאתם לא הולכים להקים תחנות חדשות.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שיש נקודות ויש תחנות.

ינון אזולאי: אני יודע את ההבדל בין תחנה לנקודה.

ינון אזולאי: כנראה - לפי מה שאומר המפכ"ל - עשרות שוטרים זה לא יועיל.

ינון אזולאי: פעם אמרו לנו שתחנה היא אמצעי להרתעה.

ינון אזולאי: מה אתם עושים בעניין הזה?

אביה פרון: על השאלה המבצעית אפשר לדון במקומה מול המשטרה וגם בנושא הזה של האם תחנת משטרה היא דבר יעיל או לא.

אביה פרון: הכסף הזה מגיע לבינוי של תחנות משטרה.

אביה פרון: אפשר לראות את זה בהחלטת ממשלה.

אביה פרון: כתוב לאיזה תחנות משטרה.

ינון אזולאי: כן.

ינון אזולאי: כבר הקימו 14 נקודות בחברה הערבית.

אביה פרון: מדובר כאן על בינוי תחנה בטובא זנגריה, בכפר כנא, אלה התחנות הראשונות ואחר כך יש במורדות החרמון, בטירה ובכפר קאסם.

אביה פרון: מדובר על בינוי.

ינון אזולאי: כלומר, כן הולכים לבנות תחנות.

אברהם חסדאי: כן.

אברהם חסדאי: יש בינוי של תחנות משטרה.

מנסור עבאס: יש תחנות קיימות.

ינון אזולאי: אם כן, זה לא בינוי חדש.

מנסור עבאס: יש הבדל בין שכירות לבין לבנות מבנה.

ינון אזולאי: אתם מדברים על תחנות שיהפכו להיות תחנות קבע.

אברהם חסדאי: יש גם שכירויות.

אברהם חסדאי: למשל בתחנת תבור וצלמון, שכירות.

אברהם חסדאי: בטירה שלב ב' זאת תהיה שכירות.

ינון אזולאי: למה לא לעבור לתחנות קבע?

ינון אזולאי: שכירות, בסופו של דבר מוציאים אותה.

ינון אזולאי: השאלה אם אתם הולכים כדי לבנות שם תחנות.

ינון אזולאי: אגב, זה של הדיור הממשלתי או של המשטרה והיא צריכה לנהל את זה?

אברהם חסדאי: הדיור הממשלתי הוא הגוף שמוביל, בין אם זו שכירות ובין אם בינוי.

אברהם חסדאי: בסופו של דבר זה משהו שעושים יחד עם הדיור הממשלתי.

אברהם חסדאי: למשטרתי ישראל אין תחנות שלה.

אברהם חסדאי: בסופו של דבר כל המבנים במדינת ישראל הם של הדיור הממשלתי.

ינון אזולאי: אתה אומר שבטייבה אתה עומד לשכור מבנה.

ינון אזולאי: לכמה שנים?

אברהם חסדאי: שכירות של תחנות בדרך כלל היא לשנים רבות.

ינון אזולאי: יש הבדל בין חמש שנים או עשרים שנים.

אברהם חסדאי: זה לכיוון עשרים השנים קדימה.

ינון אזולאי: תוך כדי תכנית לבנות?

אברהם חסדאי: בסופו של דבר במגזר הערבי לא תמיד אתה יכול לבנות תחנות משטרה.

ינון אזולאי: למה?

אברהם חסדאי: כי אלה תהליכים שלוקחים הרבה מאוד זמן.

ינון אזולאי: מבחינת החברה הערבית?

אברהם חסדאי: לא.

ג'ידא רינאוי-זועבי: זמינות ברשויות.

אלכס קושניר: בסוף צריך לקבל החלטה, אם אתה רוצה את זה מהר.

ינון אזולאי: בינתיים יש לך שכירות.

ינון אזולאי: אין בעיה כי וזה בסדר.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אין הרבה קרקע זמינה כדי להקצות לבנייה.

ינון אזולאי: הבעיה היא קרקעות זמינות.

ינון אזולאי: על זה אני שואל.

ינון אזולאי: התייעצות, אם אפשר.

מישל בטאשווילי: יש תשובה לגבי האפליקציה.

מישל בטאשווילי: עלות הפיתוח לאפליקציה היא 50 אלף שקלים.

אלכס קושניר: תודה.

אלכס קושניר: יש התייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: הצבעה בשעה 11:49.

אלכס קושניר: אנחנו מחדשים את הישיבה.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על פנייה 26 עד 28ף.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר

אלכס קושניר: הפניות אושרו.

ינון אזולאי: אני נמנע.

ינון אזולאי: אני רוצה להגיש רוויזיה.

אלכס קושניר: יש רוויזיה.

אלכס קושניר: פניות מספר 72 עד 73, המשרד לביטחון פנים.

אביה פרון: הפנייה נועדה להעברה של 211 מיליון שקלים לתקציב המשרד לביטחון פנים.

אביה פרון: המטרה של העברת התקציב הזאת היא נושא הסדרה של חיילי קבע וסדיר של מג"ב שהם תחת פיקודו של צה"ל.

אביה פרון: בעבר התקציב הזה חנה בתקציב משרד הביטחון והועבר למשרד לביטחון פנים ועכשיו באים להסדיר את זה כך שזה יהיה ממש בתקציב הישיר של המשרד לביטחון פנים.

אביה פרון: מדובר בהעברה טכנית.

אביה פרון: אין כאן איזשהו שינוי.

אביה פרון: גם במשרד הביטחון הכסף הזה שימש לדבר הזה.

אלכס קושניר: זה שקל מול שקל, מסעיף משרד הביטחון למשרד לביטחון פנים.

אביה פרון: כן.

ינון אזולאי: אתה חושב שעל זה לא יהיו שאלות?

אביה פרון: לא.

אביה פרון: אמרו שישאלו על המקור ולכן אמרתי שמראש נגיד את התשובה.

ולדימיר בליאק: יש לי שאלה.

ולדימיר בליאק: 07-80-04.

ולדימיר בליאק: אתה יכול להסביר קצת על התכנית?

אביה פרון: מה שיש בתכנית זה הפעילויות שהמשטרה מקבלת כספים משרדים אחרים או מגופים אחרים תמורת שירותים שהיא נותנת כמו אבטחה במגרשי הספורט.

ולדימיר בליאק: איזה עוד דוגמאות?

אביה פרון: יש לנו גם את הנושא של קרן החילוט שנמצא שם, יש לנו דוגמאות של אבטחה שמשרדי ממשלה צריכים, בתי חולים.

נירה שפק: אם עכשיו חילטתם רכב ואף אחד לא בא לדרוש אותו, אתם יכולים לפדות?

אביה פרון: החילוט לא יושב כאן.

אביה פרון: יש קרן חילוט שהיא מקום עצמאי שיושב בנפרד.

אביה פרון: דיברנו על זה לפני יומיים.

אביה פרון: חלק מהכסף של קרן החילוט מועבר לגופים שחוקרים כמו לפרקליטות, לרשות להלבנת הון, וכנגד זה יש שוטרים וזה מממן חלק מהפעילות של המשטרה בנושא הזה.

אביה פרון: זה לא שכל רכב נכנס לתקציב המשטרה.

אביה פרון: קרן החילוט היא בתקציב נפרד.

ינון אזולאי: אנחנו לוקחים את זה מסעיף 15 בביטחון.

ינון אזולאי: אם אתה יודע את זה, למה מראש זה לא נמצא שם?

אביה פרון: אמרתי.

אביה פרון: בעבר זה עבר בצורה אחרת ועכשיו היה סיכום בין שני ארגונים.

ינון אזולאי: את זה הבנתי אבל אני מחדד יותר את השאלה.

ינון אזולאי: בשנה הבאה גם נראה את זה כך?

אביה פרון: הסיכום הזה בין הארגונים היה אחרי התקציב ולכן הוא מגיע לכאן.

אביה פרון: בשנת 2022 אנחנו נראה אתהזה כי כבר עבר תקציב 2022 אבל החל -2023 זה לא אמור להגיע לוועדה.

ינון אזולאי: זה חשוב לדעת.

אלכס קושניר: אני מבקש לזכור את הרגע הזה כדי שבהעברות של 2022 ינון לא ישאל את השאלה הזאת כי הוא כבר קיבל עליה תשובה.

ינון אזולאי: אין לי בעיה עם זה.

ינון אזולאי: אגב, אני חושב שאני אזכור את זה לבד.

ינון אזולאי: עוד דבר קטן בנושא הזה.

ינון אזולאי: הכנסה מותנית, זה מה שהסברתם לנו לגבי השמירה במגרשים.

ינון אזולאי: ב-04.

ינון אזולאי: תיאור התכנית.

אביה פרון: זה מה שאמרנו.

אביה פרון: חלק מהכסף לא מגיע מגופים ממשלתיים אלא בהכנסה מבחוץ.

ינון אזולאי: גם משרד הבריאות משלם?

ינון אזולאי: גם בתי החולים משלמים עבור האבטחה?

אברהם חסדאי: בגדול, כן.

אברהם חסדאי: בתי החולים בסופו של דבר משלמים ע האבטחה הזאת.

אברהם חסדאי: כן.

ינון אזולאי: ממי אתה מקבל את התשלום על בתי החולים?

ינון אזולאי: הרי חלק הם נותנים.

ינון אזולאי: הם מעבירים את הכסף הזה אליכם?

אברהם חסדאי: מה זאת אומרת חלק הם נותנים?

ינון אזולאי: יש את האבטחה בבתי החולים.

ינון אזולאי: יש איזושהי נקודה שהמשטרה מציבה שוטר בבית חולים.

ינון אזולאי: זאת עלות שלכם אבל גם בתי החולים משלמים לכם על זה.

ינון אזולאי: נכון?

ינון אזולאי: הם משתתפים.

אברהם חסדאי: מי שמעביר את הכסף, זה משרד הבריאות

ינון אזולאי: משרד הבריאות מעבר אליכם את הכסף.

ינון אזולאי: אני לא יודע אם אתה יודע לענות על השאלה הבאה אבל אני אשאל אותה.

ינון אזולאי: משרד הבריאות מעביר את הכסף.

ינון אזולאי: אתה יודע, או האוצר צריך לדעת, התשלום מבתי החולים הממשלתיים והציבוריים, האם זה אותו תשלום?

ינון אזולאי: כלומר, כאן הממשלה מעבירה למשרד הבריאות ובית החולים הציבורי הוא זה שצריך להעביר או שמשרד הבריאות משלם לכולם באופן גורף?

אביה פרון: אני יכול לבדוק את הנושא.

ינון אזולאי: נקודות המשטרה נמצאות גם בבתי החולים הציבוריים?

ינון אזולאי: למשל במעייני הישועה יש לכם נקודה?

אברהם חסדאי: אני לא יודע ספציפית.

ינון אזולאי: זה לא ספציפית.

ינון אזולאי: שבעת בתי החולים הציבוריים הם בנצרת שם יש שלושה בתי חולים, בנתניה, בבני ברק, בירושלים שזה שערי צדק והדסה.

ינון אזולאי: הדסה היא בית חולים גדול, שערי צדק זה בית חולים גדול, יש לכם נקודת משטרה שם?

אברהם חסדאי: פרטנית לגבי בתי חולים אני יכול לבדוק.

אברהם חסדאי: אני יודע שעכשיו המשרד לביטחון פנים מוציא קול קורא לכל מיני בתי חולים נוספים כדי להצטרף לתכנית הזאת וששוטרים יוצבו.

ינון אזולאי: ממתי קיימת התכנית הזאת?

אברהם חסדאי: אני חושב ארבע שנים אחורנית.

ינון אזולאי: בארבע שנים אחורנית, חשוב לי מאוד לדעת - אפילו אם תוכל אחר להתעכב ולהחזיר לי תשובה בנושא הזה – אם לבתי החולים הציבוריים יש נקודות של משטרה.

ינון אזולאי: בית חולים פרטי, אני יודע הוא צריך לשלם, אבל בתי החולים הציבוריים ושל קופות החולים, שבעת בתי החולים, אני מבקש לדעת האם הם משלמים ויש להם נקודות של משטרה או שבכלל אין להם נקודות של משטרה במקום.

ינון אזולאי: אם הם משלמים, האם התשלום שלהם זהה של בתי החולים הממשלתיים.

ינון אזולאי: אני אשמח שתבדוק לי את זה.

אלכס קושניר: לא בטוח שבכל בתי החולים הממשלתיים יש נקודות משטרה.

ינון אזולאי: ביקשתי שיבדוק.

ינון אזולאי: זה חשוב.

ינון אזולאי: אני רוצה לדייק את עצמי לגבי מה שאמרתי קודם.

ינון אזולאי: 75 אחוזים מתקציב המשטרה מוקדשים לשכר וגמלאות ומתוך זה 150 מיליון שקלים בשנה תוספות שהשוטרים מקבלים מעבר למקובל במשרדי הממשלה.

ינון אזולאי: אתם מכירים את הדבר הזה?

אביה פרון: מה הכוונה?

ינון אזולאי: אם אתה רוצה שאני ארד לפרטים, אני יכול לרדת לפרטים אבל לפני שאני יורד לפרטים אני אומר לך שהתקציב של המשטרה גדל מ-7.5 מיליארד שקלים ב-2015 ל-10 מיליארד שקלים ב-2020.

ינון אזולאי: סך הכול נוספו 5,000 שוטרים עקב הגידול בסד"כ.

ינון אזולאי: זה אומר שבעשור האחרון רק שני אחוזים תוספת של שוטרים לעומת הסיפור של הגדלת התקציב בו יש פער משמעותי.

ינון אזולאי: אתה מצד אחד מסיים את כל הכסף ואתה אומר שאתה מוציא על שכר ומצד שני יש רק שני אחוזים גידול במספר השוטרים.

ינון אזולאי: זה נשמע לי לא פרופורציונאלי.

אביה פרון: במהלך השנים האלה הגידול לא היה רק במספר השוטרים אלא גם בהסכמי השכר ודברים כאלה.

ינון אזולאי: אמרתי, גם בהסכמי השכר.

ינון אזולאי: הכול ביחד, 75 אחוזים.

אביה פרון: נכון.

אביה פרון: אני מסביר למה הגידול הוא לא בהכרח תואם למספר של 5,000 השוטרים אלא חלק מהגידול בתקציב הגיע לשוטרים הקיימים מתוקף הסכמי שכר.

אביה פרון: בתחום של השכר אנחנו מתואמים עם הגופים.

אביה פרון: בסוף גם הגופים רוצים להתעצם ואנחנו מתואמים אתם ומסתכלים על הדברים האלה.

אביה פרון: אנחנו כמובן יודעים שהתקציב 75 אחוזים.

ינון אזולאי: אבל הרוב הולך כאן על תקציב השכר.

ינון אזולאי: ה-75 אחוזים הולכים לשכר אבל גידול מספר שוטרים היה בעשור האחרון רק שני אחוזים.

ינון אזולאי: אני קורא מנתונים שפורסמו ב-Ynet.

אביה פרון: אני לא מכיר את הנתונים אבל אני מתייחס לרוח הדברים.

ינון אזולאי: אגב, האוצר נגד המשטרה.

ינון אזולאי: שתדע.

ינון אזולאי: אתה צריך להיות עכשיו בצד שלי.

אביה פרון: חלק מהגידול הולך לשוטרים שהיו קיימים.

אביה פרון: בשנים האלה בהן מדובר יש כמה הסכמי שכר גדולים שהמשטרה לא בהכרח חתמה עליהם.

אביה פרון: יש הסכמים במשק, גם נושא העקביות שהגיע תוך כדי הזמן הזה בין השנים האלה וגם הוא השפיע.

אביה פרון: לכן זה חלק מהתוספת שרואים.

אביה פרון: שוב, אנחנו כמובן מתואמים עם הגופים בנושא הזה, גם עם המשטרה וגם עם שירות בתי הסוהר, בנושא של התנהלות השכר כדי שיהיה ניהול יותר טוב של הגופים על הדבר הזה.

אביה פרון: אני לא מנהל את המשטרה, לא מתיימר ולא רוצה לעשות זאת.

ינון אזולאי: בסדר.

ינון אזולאי: תודה.

ינון אזולאי: התייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: הצבעה בשעה 12:04.

אלכס קושניר: אנחנו מחדשים את הדיון.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על אישור פנייה מספר 72 עד 73.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר

ינון אזולאי: נמנע.

אלכס קושניר: אנחנו שוב מצביעים על פנייה מספר 72 ו-73.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

ינון אזולאי: רוויזיה.

אלכס קושניר: יש רוויזיה.

אלכס קושניר: הפנייה הבאה, פנייה מספר 50, פיתוח תחבורה.

ינון אזולאי: תפרטי לי בבקשה על ההסכמים הקואליציוניים ולאיזה צרכים.

ינון אזולאי: גם מאיזו מפלגה כמובן.

שחר בר: אגף התקציבים.

שחר בר: הפנייה נועדה לתקצב 6 מיליון שקלים עבור הנגשת אמצעי תחבורה ציבורית וזאת בהמשך להחלטות ממשלה מספר 289 ו-551 בעניין הסכמים קואליציוניים.

שחר בר: זאת הפנייה.

שחר בר: בסך הכול 6 מיליון שקלים בהסכם קואליציוני.

ינון אזולאי: אם אפשר לפרט לגבי ההסכמים הקואליציוניים.

ינון אזולאי: איזו מפלגה ולאיזה צרכים.

שחר בר: אלה כספים קואליציוניים בהתאם לבקשתה של חברת הכנסת שירלי פינטו.

שחר בר: אני מציעה שאולי יוסי חזן ממשרד התחבורה שנמצא ב-זום יציג את התוכנית של משרד התחבורה לשימוש בכספים האלה.

שחר בר: הכספים, כאמור, הם להנגשה של תחבורה ציבורית.

יוסף חזן: מדובר בפיילוט לנגישות במשרד התחבורה, 6 מיליון שקלים כספים קואליציוניים עבור קווים בין-עירוניים במקומות בהם אין בהם תחנות רכבת וכמובן שאין בהם קווים נגישים במיוחד בקווים הבין-עירוניים.

ינון אזולאי: מהי הנגישות?

ינון אזולאי: על מה?

יוסף חזן: מדובר על נגישות בדלת האחורית באוטובוסים.

יוסף חזן: באוטובוס יהיה מעלון.

יוסף חזן: ירד מעלון וכיסא הגלגלים יעלה עליו בדלת האחורית.

יוסף חזן: בהתאם לזה אנחנו מנגישים את הרציפים.

אלכס קושניר: לכמה אוטובוסים אתם מייעדים את התקציב הזה?

יוסף חזן: זה ב-29 רשויות.

יוסף חזן: ל-110 אוטובוסים.

ינון אזולאי: איך נבחרו הרשויות?

יוסף חזן: יש קריטריונים ברורים.

יוסף חזן: מקומות בהם אין תחנת רכבת או אין במקבץ ישובים קרובים.

ינון אזולאי: למה זה צריך להיות מותנה בכך שאין תחנת רכבת בעיר?

אלכס קושניר: כי תחנות רכבת מונגשות.

ינון אזולאי: אם היית אומר לי רכבת קלה, איכשהו הייתי יכול להבין את זה.

ינון אזולאי: אני בא מאשדוד.

ינון אזולאי: תחנת הרכבת ביציאה או בכניסה הדרומית – ונניח אני גר ברובע א' או ב-י"א או ב-ט"ו – להגיע לשם אני צריך להגיע באוטובוס.

ינון אזולאי: אם אני גר ברובע ד', אפילו שני אוטובוסים.

אלכס קושניר: הם מדברים על פיילוט בקווים בין-עיירוניים.

ינון אזולאי: מה זה משנה לי?

אלכס קושניר: זה ברור, אבל זה פיילוט.

ינון אזולאי: אתה אומר שזה רק בקווים הבין-עירוניים.

ינון אזולאי: יכול להיות שזה קיים יותר במועצות אזוריות?

ינון אזולאי: ביישובים קטנים?

ינון אזולאי: אנחנו מדברים על יישוב גדול או קטן?

ינון אזולאי: אני רוצה לדעת אם הגעתם למשל למושבים שם אני חושב שהתחבורה קשה.

ינון אזולאי: השאלה אם הגעתם למקומות כאלה או הגעתם לערים שאולי לא צריכות את הפיילוט הזה.

יוסף חזן: אנחנו מדברים על קווים עם ביקוש גבוה.

יוסף חזן: דבר שני, גודל היישוב.

יוסף חזן: ישובים או מקבצי ישובים שהם עם מעל 10,000 תושבים כשאין לך קו רכבת שייתן לך את המענה.

ינון אזולאי: אני אקל עליך.

ינון אזולאי: אני אשאל אותך שאלה.

ינון אזולאי: מודיעין עילית נמצאת בפנים?

יוסף חזן: רגע.

יוסף חזן: אני בודק.

נירה שפק: אני מבקשת שתבדוק גם את עוטף עזה בהמשך לשאילתה שאני הגשתי.

אלכס קושניר: בוא נעשה את זה יותר פשוט.

אלכס קושניר: שלח לנו את הרשימה בבקשה.

ינון אזולאי: כל זה ב-6 מיליון שקלים?

ינון אזולאי: הסכום הזה מספיק לכם?

אלכס קושניר: 110 אוטובוסים.

יוסף חזן: מודיעין עילית בתוך זה.

יוסף חזן: כן.

ינון אזולאי: תשלח לנו גם על עוטף עזה.

ינון אזולאי: באמת חשוב לדעת את הכול.

ולדימיר בליאק: צריך לדעת אם זה יישאר גם לשנים הבאות.

ינון אזולאי: 110 אוטובוסים.

ינון אזולאי: זה משהו קבוע.

יוסף חזן: חשוב לציין שמדובר כאן בפיילוט כדי שנוכל להרחיב את זה לכלל האוטובוסים הבין-עירוניים.

נירה שפק: ביקשתי לדעת אם עוטף עזה בפנים.

נירה שפק: תקריא לי את המועצות של העוטף בבקשה.

ינון אזולאי: אתה תשלח את הרשימה אבל תאמר לנו מה העלות של הרכיב הזה, המעלון שאתה מתקין באוטובוס.

ינון אזולאי: אפילו במחירי הממשלה זה נשמע לי מעט.

ינון אזולאי: 6 מיליון שקלים ל-110 אוטובוסים.

ינון אזולאי: השאלה היא כמה עולה ההתקנה לכל אוטובוס.

ולדימיר בליאק: 54 אלף שקלים לכל אוטובוס.

יוסף חזן: זה עולה בערך 50 אלף שקלים.

ולדימיר בליאק: 55 אלף שקלים.

אלכס קושניר: כמה עולה האוטובוס עצמו?

טמיר כהן: מיליון ומשהו.

אלכס קושניר: זה 5 אחוזים תוספת עלות לאוטובוס.

נירה שפק: אתה יכול לענות לי בבקשה על עוטף עזה?

יוסף חזן: כן.

יוסף חזן: אני בודק את שמות היישובים ואני מחזיר לך תשובה.

נירה שפק: אני אגיד לך את שמות המועצות.

נירה שפק: מועצה אזורית שער הנגב, שדות נגב, אשכול, חוף אשקלון.

יוסף חזן: לדעתי זה לא כולל אבל אני אברר.

נירה שפק: אני אגיד לך למה אני שואלת על מועצות אזוריות.

נירה שפק: כי לערים יש ויש גם אוטובוסים.

ינון אזולאי: את מצטרפת לשאלה שלי.

נירה שפק: כן.

ינון אזולאי: אם בקואליציה יגידו לה שהיא מקשה, אני אומר שהיא מצטרפת אלי.

נירה שפק: לא.

נירה שפק: אל תגיד לי.

נירה שפק: יש לי כתפיים רחבות.

נירה שפק: אני מזכירה לך שאני יודעת לרץ ב-15 שניות למקלט.

נירה שפק: בשעות של הרכבת וכל המענה, אין כיום מענה רלוונטי שמאפשר לאנשים לעבוד.

נירה שפק: לכן תגבור של דבר כזה מאפשר מוביליות תעסוקה, בטח באזור כזה.

נירה שפק: לכן אני שואלת את השאלות השאלה.

אלכס קושניר: תשלח בבקשה את הטבלה לוועדה.

יוסף חזן: אני לגמרי מסכים אתך.

יוסף חזן: אני אברר אם המועצות האלה בפנים ואני אחזור אליכם עם תשובה.

ינון אזולאי: כשאתה שולח את הטבלה, אם אתה יכול לכתוב למטה "לגמרי מסכים אתך" עם חתימה.

יוסף חזן: אין בעיה.

ינון אזולאי: שאלה נוספת.

ינון אזולאי: בעיקרי הפנייה כתוב ברכבים ובתחנות.

ינון אזולאי: מתכוונים לאוטובוסים או שיש לכם עוד רכבים עם נגישות?

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: אלה אוטובוסים.

יוסף חזן: אלה רק אוטובוסים.

יוסף חזן: כן.

ינון אזולאי: בסעיף 1, בתכנית מספר 1 ב-55-01.

ינון אזולאי: יש שם תמיכה שוטפת, תמיכה ממשלתית, סובסידיה למימון הפער בין עלות ההפעלה של מפעיל התחבורה הציבורית.

ינון אזולאי: זה כולל גם את הרכבת הקלה?

ינון אזולאי: זה רק לתחבורה ציבורית מבחינת אוטובוסים או גם ברכבת הקלה?

ינון אזולאי: לאן הולכת הסובסידיה הזאת?

יוסף חזן: כרגע הרכבת הקלה מונגשת.

יוסף חזן: אנחנו מדברים רק על אוטובוסים בין-עירוניים.

ינון אזולאי: אני מדבר אתך על התמיכה השוטפת.

ינון אזולאי: תמיכה ממשלתית למימון הפער בין עלות ההפעלה של מפעלי התחבורה הציבורית כפי שנקבע במסגרת ההליך התחרותי וההסכמים לבין ההכנסות ממכירת הכרטיסים לנוסעים.

ינון אזולאי: תסתכל על טור תכנית מספר 1.

ינון אזולאי: הרי יש סובסידיה גם ברכבת הקלה אבל מצד שני ברכבת הקלה יש גם דוחות.

ינון אזולאי: את הדוחות האלה אתם נותנים כנגד הסובסידיה הזאת כדי להוריד מעומס הממשלה לשלם את זה?

יוסף חזן: זה לא קשור לפנייה שלנו.

אסף וקסלר: כן.

אסף וקסלר: זה לא נושא הפנייה.

אסף וקסלר: אני לא יודע את התשובה.

אסף וקסלר: אפשר לבדוק ולהחזיר תשובה.

יוסף חזן: אני יכול לבדוק ולהחזיר תשובה.

ינון אזולאי: בסדר.

ינון אזולאי: תבדוק לנו.

ינון אזולאי: אתה לא חייב לתת תשובה עכשיו אבל אם יש לך, אני אשמח מאוד.

ינון אזולאי: בסעיף 2 יש את זכאי ביטוח לאומי וסטודנטים.

ינון אזולאי: אני מבקש, אם תוכל לחזור אלינו עם תשובה.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שבחורי ישיבות לא בתוך זה למרות שהם בגיל הסטודנטים.

ינון אזולאי: אם אפשר לדעת מה הדעה שלכם בעניין הזה של הסבסוד.

ינון אזולאי: הדבר האחרון, בסעיף 3.

ינון אזולאי: הייתי רוצה שתחזור עם תשובה לגבי הערך הצבור.

ינון אזולאי: האם הערך הצבור התבטל או לא התבטל?

ינון אזולאי: אני כבר מבולבל.

ינון אזולאי: אני מדבר על הערך הצבור ברב קו.

ינון אזולאי: תוכל לחזור אלינו עם תשובות לשלושת הנושאים האלה?

יוסף חזן: כן.

ינון אזולאי: אני אשמח.

ינון אזולאי: לגבי האוטובוסים המונגשים לאנשים עם מוגבלויות, יש את דוח מבקר המדינה.

ינון אזולאי: אתה הולך להשקיע עכשיו 6 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: דוח מבקר המדינה המתייחס לשנת 2021 ופורסם ב-19 באוקטובר, מדבר על החוסר בהנגשה בתחבורה הציבורית לאנשים עם מוגבלויות.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שאין פתרונות.

ינון אזולאי: 6 מיליון שקלים, זה אולי פרומיל ממה שצריך להשקיע עבור אנשים עם מוגבלויות.

ינון אזולאי: בישראל יש מיליון וחצי אנשים עם מוגבלויות והם מהווים 7 אחוזים מהאוכלוסייה.

ינון אזולאי: איפה ההנגשה שם?

ינון אזולאי: אתה אומר לי פיילוט אבל הפיילוט הוא לא רק בזה אלא גם בתחנות הנגישות שיונגשו לאנשים עם לקות ראייה.

ינון אזולאי: היכן אנחנו נמצאים מבחינת המסקנות של דוח מבקר המדינה?

יוסף חזן: הפיילוט הזה מדבר על 1.5 אחוזים מכלל האוטובוסים הבין-עירוניים.

יוסף חזן: כמו שאמרתי בהתחלה, הדגש הוא על פיילוט.

ינון אזולאי: פיילוט שכולל 110 אוטובוסים.

יוסף חזן: כן.

יוסף חזן: 110 אוטובוסים.

ינון אזולאי: רק שתבינו שבדוח מבקר המדינה יש 13.5 אלף תחנות עירוניות שהונגשו כ-3,500 תחנות לשירות בין-עירוני שאינן מונגשות.

יוסף חזן: אלה 110 אוטובוסים שעוברים בתחנות רבות.

ינון אזולאי: אם אתה אומר לי שהם עוברים ב-3,500 תחנות, מבחינתי מה שאמר דוח מבקר המדינה בנושא הזה מכוסה.

ינון אזולאי: אבל אני לא מאמין שעוברים ב-3,000 תחנות.

ינון אזולאי: לכן שאלתי מה היעד שלכם להמשך הנגישות ותוך כמה זמן אתם רוצים לכסות את כל הנושא.

יוסף חזן: יש סיכום תקציבי בין משרד התחבורה לבין משרד האוצר בהיקף של 90 מיליון שקלים.

יוסף חזן: גובשה תכנית לשלוש השנים הקרובות בכל מה שקשור לנגישות בארץ.

ינון אזולאי: תוך כמה שנים זה יהיה?

אלכס קושניר: שלוש שנים.

ינון אזולאי: שלוש שנים לכל 3,000 התחנות?

יוסף חזן: כן.

ינון אזולאי: בסדר.

ינון אזולאי: התייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: נירה, רצית לומר משהו לפני שאנחנו יוצאים להתייעצות?

נירה שפק: כן.

נירה שפק: אני רוצה לומר שאני עוקבת אחרי כל הנושא של המענה לאנשים עם מוגבלויות ואתמול בסקירה של שרת התחבורה והמנכ"לית בוועדת הכלכלה, עלו מספר נושאים.

נירה שפק: על אחד מהם ינון דיבר ואני שוב מצטרפת לדבריך, על החובה להתקין מערכת קולית לעיוורים כדי שידעו שהאוטובוס עובר ויש להם אפליקציה שאמורה לתקשר.

נירה שפק: עולה שאחוזים גדולים מהאוטובוסים האלה, המערכת תקולה ולמרות זאת מוציאים אותם לסבבים בלי המערכת.

נירה שפק: הרבה עיוורים מתלוננים ואומרים שמכיוון שאין את זה, האוטובוס עובר והם לא יודעים שהוא עובר.

נירה שפק: אני מקווה שזה קיים בתכנית הזאת.

ינון אזולאי: בתכנית הזאת אין את זה.

אלכס קושניר: זה לא נמצא בפיילוט אבל יש להם תכנית.

נירה שפק: אני מנצלת את ההתייעצות הסיעתית כדי לשאול.

אלכס קושניר: עוד לא התחלנו את ההתייעצות.

נירה שפק: אני מבקשת שגם יאמרו איזה תקציב ניתן לזה כי זה חשוב.

ינון אזולאי: אגב, 6 מיליון השקלים הם רק ל-2021?

ינון אזולאי: הכסף יהיה גם ב-2022?

יוסף חזן: כן.

יוסף חזן: כרגע זה ל-2021.

יוסף חזן: אנחנו רוצים להתחיל עם זה.

ינון אזולאי: אני שואל אם יש עוד כסף ב-2022 לנושא הזה.

יוסף חזן: זה כסף שיצא ב-2022.

יוסף חזן: הבקשה היא עכשיו כדי שנוכל להוציא אותו ב-2022.

ינון אזולאי: הבנתי.

ינון אזולאי: חשבתי שיש לכם כסף נוסף.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים בשעה 12:24.

משה גפני: בישיבה הקודמת ביקשתי לדעת מה קרה בכביש 4 עם הכניסה לבית החולים מעייני הישועה.

אלכס קושניר: אנחנו נחזור בשעה 12:24 להצבעה ואז נקבל תשובה.

נירה שפק: אני שאלתי על 232.

נירה שפק: על ה-60 מיליון.

אלכס קושניר: נכון.

אלכס קושניר: אסף, תשובה.

אלכס קושניר: אנחנו נבקש מהם תשובה.

ינון אזולאי: לפני ההצבעה.

אלכס קושניר: לפני ההצבעה.

נירה שפק: לא קשור לזה אבל ביקשתי להתייחס למערכת לעיוורים.

נירה שפק: האפליקציה.

אלכס קושניר: נכון.

אלכס קושניר: אני מחדש את הישיבה.

אסף וקסלר: ביום שני שלחנו תשובות במייל בנוגע לשאלות שנשאלו.

אלכס קושניר: לגבי הכבישים?

אסף וקסלר: לגבי כביש 65, כביש 232, כביש 60 צפון וכביש 4.

אסף וקסלר: נשלחה תשובה ביום שני.

אלכס קושניר: אני מבקש להעביר את התשובות לחברי הוועדה.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים פנייה מספר 50.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושרה

ינון אזולאי: רוויזיה.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: יש רוויזיה.

אלכס קושניר: פנייה מספר 58, משרד הביטחון.

ינון אזולאי: זאת פנייה שלמשל חנן אוהב אותה.

ינון אזולאי: משרד הביטחון, הכול מסווג ואי אפשר לדבר על זה.

נטע בר זיו: צוהריים טובים.

נטע בר זיו: אגף התקציבים.

נטע בר זיו: הפנייה נועדה לתקצוב 7 מיליארד ו-387 מיליוני שקלים בהרשאה להתחייב למשרד הביטחון לתכנית 15-11-01, הוצאות ביטחוניות.

נטע בר זיו: הסברים יינתנו בוועדה המשותפת לתקציב הביטחון.

ינון אזולאי: אפילו שזה מסווג, יש לי שאלה לא מסווגת.

ינון אזולאי: אני לא הולך לחשוף את סודות הביטחון שאני לא יודע אלא שואל שאלה.

נירה שפק: רציתי לומר שאני בוועדה המשותפת ואני יודעת מה מאחורי זה.

ינון אזולאי: אני לא נכנס לפנייה.

ינון אזולאי: הפנייה הזאת תעבור מהר.

ינון אזולאי: בדיון הקודם שאלתי ולא קיבלתי תשובה.

ינון אזולאי: גם כשאת אומרת שאת מכירה את הפנייה, זה בסדר גמור, אבל אם היא מגיעה עוד פעם – אתם צריכים לכנס את הוועדה.

ינון אזולאי: אנחנו מזכירים להם שהוועדה חייבת להתכנס כי אם לא, הכסף הזה לא עובר.

אלכס קושניר: כן.

אלכס קושניר: כן.

אלכס קושניר: בוודאי.

נירה שפק: זה בדיוק זה.

ינון אזולאי: עת הוקמה הוועדה, חברי האופוזיציה לא היו שותפים בכל הוועדות.

אלכס קושניר: יש לכם שני מקומות.

ינון אזולאי: אנחנו מבקשים לדעת איך עושים את זה ומתי עושים את זה.

טמיר כהן: צריך להגיע להסכם בין הסיעות.

ינון אזולאי: אנחנו ניתן לכם שני שמות.

טמיר כהן: מול ועדת הכנסת מאשרים את הדבר הזה.

ינון אזולאי: צריך סיווג ביטחוני?

ינון אזולאי: לגפני אין.

ינון אזולאי: גם לי אין.

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: לא צריך.

משה גפני: אני הייתי יושב ראש הוועדה הזאת.

משה גפני: למה זה לא בתקציב?

נטע בר זיו: זה לא בתקציב כי החלטת ועדת שרים להצטיידות שאישרה את הנושא הזה התכנסה רק ב-28 בנובמבר אחרי בניית התקציב.

משה גפני: למה?

משה גפני: זה לא דבר חשוב?

אלכס קושניר: זה דבר חשוב ולכן הוועדה התכנסה כדי לקבל החלטה.

משה גפני: אבל למה לא עשו את הישיבה הזאת לפני התקציב.

אלכס קושניר: כי לפני זה עשו ישיבות אחרות.

משה גפני: סתם עצלנים.

ינון אזולאי: התיעצות.

אלכס קושניר: הצבעה בשעה 12:34.

אלכס קושניר: אנחנו מחדשים את הישיבה.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על פנייה מספר 58, משרד הביטחון.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושרה

ינון אזולאי: רוויזיה.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: יש רוויזיה.

משה גפני: אושר פה אחד.

משה גפני: יש בקשה לרוויזיה.

משה גפני: הבקשה לרוויזיה לא נוגעת לביטחון אלא היא נוגעת להעברה של משרד הביטחון.

אחמד טיבי: לא אושר פה אחד.

אלכס קושניר: פה אחד לא אישר.

אלכס קושניר: פנייה מספר 67, משרד הרווחה.

אסף דבוריצר: הפנייה התקציבית נועדה לביצוע שינויים פנימיים בתקציב פעולות משרד הרווחה והתאמת תקציבי ביצוע.

אסף דבוריצר: השינויים כולם הם שינויים פנימיים בתוך המשרד.

אסף דבוריצר: אין תוספת תקציבית של המשרד.

אסף דבוריצר: תכנית מספר 1, שירותי משרד מרכזיים, 23-01-20.

אסף דבוריצר: תוספת של 46,338,000 שקלים.

אסף דבוריצר: תכנית מספר 2, מחלקות לשירותים חברתיים ברשויות המקומיות, 23-05-13.

אסף דבוריצר: תוספת של 29,322,000 שקלים.

אסף דבוריצר: תכנית מספר 3, טיפול קהילתי באנשים עם מוגבלויות, 23-07-22.

אסף דבוריצר: תוספת של 52,902,000 שקלים.

אסף דבוריצר: תכנית מספר 4, טיפול חוץ ביתי, שירותים אישיים וחברתיים, 23-10-38.

אסף דבוריצר: תוספת של 65,517,000 שקלים.

אסף דבוריצר: תכנית מספר 5, שירותים קהילתיים, שירותים אישיים וחברתיים, 23-10-39.

אסף דבוריצר: תוספת של 46,962,000 שקלים.

אסף דבוריצר: תכנית מספר 6, טיפול חוץ ביתי, סיוע לבתי משפט, 23-11-65.

אסף דבוריצר: תוספת של 26,296,000 שקלים.

חנן פריצקי: סמנכ"ל תקציבים במשרד הרווחה.

חנן פריצקי: הפנייה נועדה לעשות התאמות בתקציב משרד הרווחה.

חנן פריצקי: אנחנו מזכירים שמרבית השירותים במשרד הרווחה הם שירותי השמה ומדובר על אלפי חוסים שנמצאים באלפי מסגרות ואנחנו מבצעים התאמה לקראת סוף שנה בכל השירותים הרלוונטיים.

חנן פריצקי: אנחנו מגישים כאן פנייה בסכום אפס שמטרתה לאזן בין התקציב לביצוע.

חנן פריצקי: אנחנו עושים את זה עד הרגע האחרון, לוודא שאנחנו עושים פיינל טיונינג מושלם בכל שירותי הרווחה על מנת להגיע למצב שכל השירותים שלנו מקבלים מענה עד לסוף השנה.

ולדימיר בליאק: אפשר להרחיב לגבי תכנית מספר 3?

אסף דבוריצר: טיפול קהילתי באנשים עם מוגבלויות?

ולדימיר בליאק: כן.

חנן פריצקי: התכנית לטיפול קהילתי באנשים עם מוגבלויות.

חנן פריצקי: מדובר על מגוון שירותים עצום לכלל חוסי המוגבלויות בשירותים קהילתיים, החל ממסגרות לטיפול באנשים עם מוגבלויות, לטיפול באנשים עם אוטיזם, לטיפול באנשים עם נכות.

חנן פריצקי: מדובר גם על מסגרות יום של שירותי תעסוקה.

חנן פריצקי: מדובר על שירותים שהם שירותים יותר תעסוקתיים, יותר פעילויות חברתיות וכולי.

חנן פריצקי: יש מגוון שירותים שלם בתוך הקהילה על מנת לוודא ולהשאיר גם חוסים שנמצאים בקהילה ונמצאים בביתם ויש להם שירותים שונים בשעות הבוקר וגם כאלה שנמצאים במסגרות חוץ ביתיות ומגיעים למסגרות יומיות על מנת לעשות חלק מתכנית השיקום שלהם.

ינון אזולאי: כמה מעונות יום שיקומיים כאלה יש לכם?

חנן פריצקי: אני לא יודע להגיד לך מספר מדויק אבל אנחנו מדברים על סדר גודל של 3,000 ילדים במעונות יום שיקומיים מגיל אפס עד שלוש מפוזרים בכל רחבי הארץ.

נירה שפק: מגיל לידה עד שלוש.

נירה שפק: אין אפס.

חנן פריצקי: סליחה.

חנן פריצקי: מגיל לידה עד שלוש.

חנן פריצקי: אנחנו מדברים על כ-3,000 חוסים שנמצאים במסגרות של מעונות יום שיקומיים.

ינון אזולאי: אתם מסונכרנים עם משרד הכלכלה לגבי התעסוקה של האנשים האלה?

ינון אזולאי: בתכנית מדובר על התפתחויות בגילי 21 ומעלה ובנופשונים במסגרת תעסוקה והסעות לאוכלוסייה בהתאם לביצוע משנת 2021.

חנן פריצקי: רוב השירותים שאנחנו נותנים הם שירותים של משרד הרווחה.

חנן פריצקי: אנחנו מדברים בעיקר על שירותים מוגנים לאוכלוסיות שהתעסוקה בהן נמצאת על ספקטרום די גבוה אבל עדיין אנחנו מדברים על מצבים בהם חלק גדול מהשירותים האלה הם שירותים של השמה מוגנת והשמה בתוך מסגרות שירותים.

חנן פריצקי: בשנים האחרונות נכנסנו גם להשמה בשוק הפתוח.

חנן פריצקי: יש קשרים ואנחנו כל הזמן מנסים לגרום למצב בו אנחנו דוחפים אותם ככל שניתן לעבודה בשוק הפתוח ובשוק שהוא יותר נורמטיבי.

חנן פריצקי: אנחנו עובדים גם עם משרד הכלכלה, גם כשהוא היה אצלנו וגם עכשיו.

ינון אזולאי: יש למשל נוהל שיצא – כשמשרד הכלכלה יהיה כאן, נשאל אותו מה קורה עם זה – לגבי הקורונה, אז אמרו שמגיל 45 ומעלה יוכלו להמשיך את דמי האבטלה עד סוף השנה.

ינון אזולאי: הבטיחו שלאנשים עם מוגבלויות יהיה נוהל לפיו יעודדו את המעסיקים להחזיק אותם עד 20 אחוזים מגובה השכר הממוצע.

ינון אזולאי: כשהם מושמים בתעסוקה, השאלה אם יש סנכרון ביניכם לבין משרד הכלכלה בהשמת העובדים.

ינון אזולאי: הבנתי ממך שיש השמה ולכן שאלתי את השאלה.

ינון אזולאי: הדבר הנוסף הוא לגבי הנופשונים של אוכלוסייה עם מוגבלות שכלית.

חנן פריצקי: בנושא הזה השנה הייתה תוספת מאוד גדולה.

חנן פריצקי: אנחנו יודעים שהיה מחסור.

חנן פריצקי: גם בתקציב 2021 וגם בזמן הקורונה הוספנו תקציבים נוספים לצורך העניין הזה.

ינון אזולאי: איזה סכום הוספתם?

חנן פריצקי: לדעתי בפנייה הזאת הוספנו סדר גודל של 4-3 מיליון שקלים לטובת העניין.

חנן פריצקי: גם בשנה הבאה הרחבנו את הפעילות הזאת על מנת לוודא שכל מי שמבקש נופשון, יוכל לקבל אותו ויהיה בהתאם לזכאות שלו.

ינון אזולאי: לגבי הנופשונים.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שמגיע לילדים עם אוטיזם משהו כמו 14 ימים בשנה.

ינון אזולאי: מפניות שקיבלתי, ואני גם מכיר משפחות וביקרתי אותן, אם מדובר באוטיזם קשה, אנחנו יודעים שלצערנו 14 ימים לא תמיד מספיקים.

ינון אזולאי: אם אני לא טועה קורה שנותנים את הסל הזה לעירייה והעירייה אומרת למשפחה שמגיעים לה 14 ימים אבל יש משפחה אחרת שלא השתמשה כי הילד שלה עם אוטיזם קל והוא ברמת תפקוד גבוהה, והיא לא יוצאת לנופשון ואז הכסף יחזור.

ינון אזולאי: השאלה אם לא נכון לראות מה היה בשנה שעברה או לומר לרשות שיש לה סל תקציב ויש קריטריונים ואם לא, בסוף שנה יכולים לתת גם לה.

ינון אזולאי: אז אנחנו מקלים על אותן משפחות שהילדים שלהן עם אוטיזם גבוה מאוד.

חנן פריצקי: יש מקרים בהם אנחנו נותנים באופן חריג מעל 14 ימים.

חנן פריצקי: זה תלוי במצב המשפחה.

חנן פריצקי: אנחנו מאפשרים את זה.

חנן פריצקי: אני רוצה להאמין שברגע שאנחנו נתנו תוספת תקציב, מהבחינה הזאת לכלל הרשויות, כרגע הן יתעסקו במינימום האפשרי.

חנן פריצקי: ברגע שהוספנו לכל כלל הרשויות תקציב לטובת נופשונים, אני מאמין שגם במקרים קשים ילכו יותר לקראת המשפחות וירחיבו את השירותים שניתנים.

יצחק פינדרוס: השאלה שאני שואל מתייחסת לכמה סעיפים אבל גם למסגרת הזאת.

יצחק פינדרוס: כשאתה אומר אני מוסיף לרשויות, אנחנו נמצאים היום ב-23 בדצמבר ואני שואל האם הרשויות כבר הוציאו את הכסף

חנן פריצקי: השאלה הייתה כללית.

חנן פריצקי: אנחנו כרגע ב-23 בדצמבר התאמנו את הביצוע ובמקומות בהם רשויות הוציאו יותר כסף, אנחנו דאגנו לכסות להן את ההוצאה.

יצחק פינדרוס: זאת אומרת, הדבר הזה הוא גם לתכנית מספר 2, כוח אדם?

יצחק פינדרוס: כוח האדם הזה כבר נלקח ברשויות?

חנן פריצקי: כן.

יצחק פינדרוס: השאלה היא תיאורטית והיא לא אליך אל האוצר.

יצחק פינדרוס: בוא נגיד שאם ההעברה הזאת לא הייתה עוברת עכשיו, מה היה קורה?

יצחק פינדרוס: אנשים היו מפוטרים?

חנן פריצקי: כמו שאמרתי, בפניית סוף שנה אנחנו בונים על התאמות סוף שנה.

חנן פריצקי: מדובר בעשרות מיליוני שקלים, התקציב שלנו מתקרב ל-14-13 מיליארד שקלים.

חנן פריצקי: תיאורטית אם הפנייה הזאת לא מועברת, אנחנו מעקבים תשלומים של החודש האחרון.

חנן פריצקי: כך זה עובד.

ינון אזולאי: שאלה לגבי נוחם.

ינון אזולאי: בכמה הוא תוקצב?

חנן פריצקי: נוחם מחולק לשני חלקים מרכזיים.

חנן פריצקי: הוא מחולק לחוסים במסגרות פנימייתיות - יש לנו 510 חוסים, מתוקצב – אם אני לא מתבלבל – בסדר גודל של כ-40 מיליון שקלים.

חנן פריצקי: אנחנו מכסים שם את ההוצאה בפועל בקהילה.

ינון אזולאי: אלה הפנימיות.

ינון אזולאי: נכון?

חנן פריצקי: כן.

חנן פריצקי: אם אני לא מתבלבל, מדובר על סדר גודל של 30 מיליון שקלים של שירותים קהילתיים.

חנן פריצקי: זה פחות או יותר סדר הגודל.

משה גפני: 40 מיליון שקלים זה הפנימיות.

חנן פריצקי: לגבי מוסדות ציבור, אנחנו מדברים על 63 מיליון שקלים.

חנן פריצקי: גם בפנייה הזאת אנחנו משלימים ל-63 מיליון שקלים.

חנן פריצקי: ההשלמה ל-63 מיליון שקלים נעשתה בגלל השנים הקודמות בהן התקציב ההמשכי אפשר לעשות אך ורק בהתאם למקסימום כפי שהיה ב-2019.

חנן פריצקי: ההשלמה ל-100 אחוזים היא 63 מיליון שקלים כפי שהיה בשלוש השנים האחרונות וגם זה בפנייה הזאת.

ינון אזולאי: בתכנית נוחם בקהילה, יש תלונות שהרשויות לפעמים לוקחות את זה ולא באמת מנתבות את זה לנוער החרדי המנותק.

ינון אזולאי: יש לכם איזשהו מפקח?

יצחק פינדרוס: כבוגר הרשויות המקומיות, אני מצטרף לתלונה.

חנן פריצקי: בגדול הפיקוח אמור לוודא שהכסף הולך בדיוק לשם.

חנן פריצקי: אם יש לך תלונות ספציפיות לגבי רשויות מסוימות, תעביר לי ואני אוודא שאכן זה מגיע לשם.

ינון אזולאי: תודה רבה.

יצחק פינדרוס: אני קורא בתכנית מספר 5 שיש מיקוד באוכלוסיות עולים חדשים, המגזר הבדואי והמגזר הדרוזי.

יצחק פינדרוס: במסגרת הדיון הקודם שהיה לנו אני שואל האם זה בגלל שרוצים שהמגזר הערבי והחרדי יבוא מאיזשהו תקציב קואליציוני?

יצחק פינדרוס: יש איזושהי סיבה שדווקא מתמקדים באלה והמגזר הערבי והחרדי לא נמצאים בפנים?

חנן פריצקי: לא.

חנן פריצקי: בקטע הזה כולם היו בנינו.

חנן פריצקי: אנחנו מתמקדים בכולם.

חנן פריצקי: במקרה הזה אנחנו כתבנו שיש מיקוד אבל לצורך העניין אנחנו מטפלים בכל מגוון האוכלוסיות.

חנן פריצקי: לחלוטין אין כאן קשר לכספים קואליציוניים.

ינון אזולאי: אין התייעצות.

ינון אזולאי: אתה יכול להצביע.

ינון אזולאי: אני רק רוצה לתת מילה טובה בעניין הזה.

ינון אזולאי: אני באמת מפרגן לחנן.

ינון אזולאי: כמעט ולא השתמשנו כאן באוצר.

משה גפני: למה אתה מתפלא?

אלכס קושניר: הוא לא מתפלא.

אלכס קושניר: הוא מעריך.

ינון אזולאי: אלכס, אני חייב לומר מילה.

ינון אזולאי: אני מעריך את כל מי שהיה כאן.

ינון אזולאי: כאן כמעט ולא השתמשנו בנציג האוצר.

ינון אזולאי: אני רוצה לומר לך שזה כיף לשאול שאלות כאלה לקבל תשובה מאדם אחד שמתמחה בנושא.

ינון אזולאי: אני חייב לומר גם מילה טובה על המשרד שדואג ואני חושב שאפילו מבחינה חרדית, אני לא יכול להיכנס ממש לנבכי המספרים שם, אבל אני לא חושב שקיימת פגיעה משמעותית.

ינון אזולאי: כל פגיעה של שקל היא פגיעה אבל מה שתלוי בהגינות וביושר, אני חייב לומר שיש לנו כציבור ניסיון טוב עם המשרד ועם חנן.

ינון אזולאי: לכן אנחנו לא רוצים התייעצות וגם לא תוגש רוויזיה.

ינון אזולאי: הנושא די חשוב, הוא מקצועי ואנחנו רוצים שתצביע.

אלכס קושניר: תודה רבה.

נירה שפק: אני רוצה להוסיף ולומר שאנחנו עורכים סיורים עם המשרד תחת הכובע של יושב ראש ועדת המשנה למוכנות העורף.

נירה שפק: גם הצגת התכנית של מענה של המשרד למצבי חירום, גם כשהלכתי לעשות ביקורת במעון טללים - אני רואה כאן ממש את השורות עליהן דיברתי, על מעונות, על תקציבי שיפוץ וראיתי את ההנגשה של מבנים ישנים.

נירה שפק: זה בא לתת מענה לכל, גם לחברה החרדית וגם לחברה הערבית.

נירה שפק: כל הכבוד למשרד.

משה גפני: אני מצטרף לדברים של נירה ולדברים של ינון.

יצחק פינדרוס: הערה לרב גפני ולינון.

יצחק פינדרוס: אתם מרחיקים אותנו מההתחייבות של החמין בשעה 8:00 בערב בזה שאתם לא עושים התייעצות סיעתית ורוויזיה.

ינון אזולאי: אני מתחייב להשלים את זה.

משה גפני: אל תדאג.

אלכס קושניר: כל הברכות ארכו בדיוק חמש דקות כך שלא באמת חסכנו אבל נהנינו.

אלכס קושניר: מי בעד פנייה מספר 67, משרד הרווחה?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר

אלכס קושניר: הפנייה אושרה פה אחד.

ינון אזולאי: אין רוויזיה.

אלכס קושניר: אנחנו ממשיכים עם משרד הרווחה, פנייה מספר 83 ו-84.

אסף דבוריצר: הפנייה התקציבית נועדה לתקצוב סך של 17 מיליון שקלים עבור תכנית להעצמה ולפיתוח כלכלי חברתי ביישובים הדרוזים והצ'רקסים בגולן, בגליל ובכרמל.

אסף דבוריצר: בהתאם להחלטת ממשלה מספר 716 שעניינה תכנית להעצמה ולפיתוח כלכלי חברתי ביישובים הדרוזים והצ'רקסים בגליל ובכרמל לשנים 2021 עד 2023 ותיקון החלטת ממשלה מיום 28 בנובמבר 2021.

אסף דבוריצר: החלטת ממשלה מספר 717 שעניינה תכנית להעצמה לפיתוח כלכלי חברתי ביישובים הדרוזים והצ'רקסים ברמת הגולן לשנים 2023-2021 מיום 28 בנובמבר 2021.

חנן פריצקי: מדובר על החלטת ממשלה שרובה מאריכה את התוקף של החלטת הממשלה בטיפול בנושא הדרוזי והצ'רקסי.

חנן פריצקי: אנחנו ממשיכים עם השירותים שלנו ובעיקר שירותים רווחתיים לטובת האוכלוסייה, הן בגליל, הן בגולן והן בכרמל.

חנן פריצקי: מהבחינה הזאת זאת החלטה די פשוטה.

ינון אזולאי: זה בכל הרשויות הדרוזיות והצ'רקסיות?

חנן פריצקי: כן.

חנן פריצקי: בעקבות בג"ץ הכניסו גם את הרשויות הנוספות ברמת הגולן ובעצם כרגע ההחלטה מקיפה גם את היישובים בגליל, בגולן, ובעצם ההחלטה עושה צדק גם עם אלה שעד היום לא נכנסו לתוך ההחלטה הקודמת עצמה.

ינון אזולאי: שאלה קטנה כי לפטור בלא כלום זה קשה לי.

ינון אזולאי: בדוח של מרכז המחקר והמידע של הכנסת, בעמוד 21, התכנית של פיתוח והעצמה של היישובים הדרוזים והצ'רקסים לשנת 2016 עד 2019 בסך 2 מיליארד שקלים, כתוב שבשנים האלה נוצלו רק 50 אחוזים מהתקציב.

ינון אזולאי: אנחנו בעצם מעבירים תקציב והשאלה אם אנחנו יודעים לנצל אותו אם התקציב בפועל לא נוצל.

חנן פריצקי: בדברים האלה לקח זמן גם ליישובים הדרוזים להפנים ולפתח יישובים.

חנן פריצקי: גם את החלטות הממשלה האלה לאורך זמן לצערנו הרב, גם בגלל התקציב ההמשכי וגם בגלל שזאת החלטת ממשלה שהיא מעל תקציב המדינה, היא לא תמיד קורית ב-1 בינואר.

ינון אזולאי: זה מ-2016 עד 2019.

חנן פריצקי: אני אומר שלוקח זמן.

חנן פריצקי: אני אומר שהדברים הם ב-דיליי ולוקח זמן עד שהם מגיעים להבשלה מלאה.

חנן פריצקי: בעיקרון אנחנו עכשיו די פרוסים ברחבי כל הארץ, במקומות הרלוונטיים, לגבי השירותים עצמם.

ינון אזולאי: כמה כסף יש עכשיו?

חנן פריצקי: 17 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: כשאנחנו מדברים על בין 2016 ל-2019, יכול להיות שזה היה 2 מיליארד?

חנן פריצקי: לא.

חנן פריצקי: מדובר כרגע כנראה על כל החלטת הממשלה.

חנן פריצקי: במשרד הרווחה כרגע מדובר על 17 מיליון שקלים.

חנן פריצקי: זה סדר גודל פחות או יותר של מה שהיה.

ינון אזולאי: מה שלא נוצל מ-2019, כן העברתם?

חנן פריצקי: ממשיכים לגלגל את זה.

חנן פריצקי: בהחלטות הממשלה אנחנו ממשיכים לגלגל את זה.

ינון אזולאי: כתוספת.

חנן פריצקי: כתוספת.

חנן פריצקי: אנחנו מרחיבים פעילויות.

ינון אזולאי: תודה.

ינון אזולאי: אתה יכול לגשת להצבעה.

ינון אזולאי: כשאין התייעצות סיעתית, זה מעכב לי את הפנייה הבאה כי אז אני צריך לעשות חזרות, אבל לא נורא.

נירה שפק: ינון, אנחנו סומכים על היכולות שלך.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על פניות מספר 83 ו-84, משרד הרווחה.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושרו

אלכס קושניר: הפניות אושרו פה אחד.

טמיר כהן: לבקשת

טמיר כהן: כם אני מעדכן שההסברים לגבי כביש 65, 232, 60 צפון וכביש 4 למעייני הישועה, נשלחו אליכם עכשיו במייל.

משה גפני: בזמן שלנו היו ניירות.

ינון אזולאי: עברו לטבלטים.

ינון אזולאי: גם לי יש ניירות.

יצחק פינדרוס: זה בגלל איכות הסביבה.

נירה שפק: תראה כמה ניירות יש לינון.

נירה שפק: הוא גמר לפחות עשרה עצים.

אלכס קושניר: אבל כולם בברזיל ולא מכאן.

יצחק פינדרוס: אצלנו בתלמוד תורה לימדו שהנזק לשכבת האוזון, זה לא משנה אם זה כאן או בברזיל.

אלכס קושניר: זה נכון.

אלכס קושניר: הם צודקים.

אלכס קושניר: פניות מספר 70 ו-71, רשויות פיקוח.

משה גפני: אני מציע שלא לקבל מהם תשובות.

משה גפני: אין צורך.

משה גפני: מה שאלתי?

משה גפני: אתה זוכר מה שאלתי?

משה גפני: אמרתי שיש את כביש 4, כביש גהה, והיה מדובר עם שר התחבורה הקודם שיהיה כביש גישה ושאם חס וחלילה קורית שם תאונה, יוכלו להיכנס למעייני הישועה כשבית החולים הוא על הכביש.

משה גפני: התשובה היא שכביש 4 ליד בית החולים מעייני הישועה: בימים אלה מקודמת סלילת נתיב העדפה לתחבורה הציבורית לאורך כביש 4 החל בפרדסיה בצפון דרך מחלף מורשה ועד למחלף גנות.

משה גפני: את זה שאלתי?

ינון אזולאי: אני מתנצל שאני צריך להגן על הרב גפני.

ינון אזולאי: לא נעים לי שאני הקטן צריך להגן עליו על דבר כזה.

ינון אזולאי: תקשיב, זאת הזיה.

ינון אזולאי: מזל שלא ענו לו על כביש מצרים.

אלכס קושניר: חבר הכנסת גפני, בוא תדייק שוב את השאלה ונקבל תשובה.

אסף וקסלר: יכול להיות שהשאלה לא הובנה.

משה גפני: היות ומעייני הישועה נמצא על כביש 4, הייתה החלטה שיכניסו כביש גישה אם צריך להכניס אמבולנס או קורית תאונה, שיוכלו להיכנס מכביש 4 למעייני הישועה.

משה גפני: משרד התחבורה הסכים לזה, עיריית בני ברק הסכימה לזה.

משה גפני: אני שואל למה זה נעצר.

משה גפני: הם עונים לי על נתיב תחבורה שזה חשוב מאוד כשלעצמו אבל לא על זה שאלתי.

אלכס קושניר: אני מבקש תשובה מדויקת לשאלה שנשאלה.

אלכס קושניר: בסדר?

אסף וקסלר: בסדר.

אסף וקסלר: כנראה השאלה לא הובנה טוב.

משה גפני: לא למדתם ליבה?

אסף וקסלר: למדתי.

אלכס קושניר: הם לא למדו גמרא.

משה גפני: אני מבקש תשובה.

אסף וקסלר: הבנו את השאלה.

משה גפני: חבל שלא הבנתם קודם.

ינון אזולאי: אני סתם מזכיר לכם שבפעם שעברה רשמתם ולא העברתם תשובה.

אלכס קושניר: פניות מספר 70 ו-71.

טל שחם: אגף התקציבים.

טל שחם: הפנייה נועדה לתקצוב סך של 4 מיליון שקלים לרשות הטבע והגנים לשם יישום החלטת ממשלה 3742 מיום 15 באפריל 2018 בנושא סיוע ליישובים ולרשויות באזור ים המלח להתמודדות עם נזקי הבולענים.

טל שחם: התקציב עצמו נועד לשיקום ושחזור אתר ההיאחזות הישנה בעין גדי.

טל שחם: התקציב נועד לפיתוח שבילי טיול, הנגשה, הסדרה, ניקיון ואנדרטה לזכר לוחמי הפלמ"ח.

ינון אזולאי: זו פנייה חשובה.

ינון אזולאי: לגבי הבולענים בים המלח, מי שהולך לבקר שם הוא קודם כל צריך להיזהר.

אלכס קושניר: יש שאלות?

ינון אזולאי: כן.

ינון אזולאי: תגיד לי בבקשה, סעיף 83, מה זה?

טל שחם: סעיף 83 זה הוצאות פיתוח אחרות.

טל שחם: התקציב עצמו מגיע מהתכנית של פרויקטים של תגלית ומסע.

טל שחם: השנה, עקב הקורונה, הם לא צריכים את כל תקציב המזומן שניתן שם אלא בעיקר הם צריכים – אנחנו נהיה כאן גם בשבוע הבא בקשר לפנייה – לפתוח הזמנות לשנה הבאה.

טל שחם: לכן התקציב מגיע מתת ביצוע של הפרויקטים של תגלית ומסע.

ינון אזולאי: כמה בסך הכול היה השנה התקציב של תגלית?

ינון אזולאי: כמה התקציב וכמה הביצוע?

טל שחם: התקציב, לפי החלטת הממשלה, הוא כ-160 מיליון שקלים עבור תגלית ומסע.

טל שחם: הביצוע שלהם יעמוד – אין לי את המספר המדויק אבל אני מניח – בין 50 ל-70 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: אתם לוקחים מכאן רק 4 מיליון שקלים?

טל שחם: יגיעו פניות אחרות שלוקחות מכאן יותר.

ינון אזולאי: כמה כרגע?

טל שחם: כרגע רק 4 מיליון שקלים עבור החלטת הממשלה לגבי הבולענים.

ינון אזולאי: תחת מי נמצאות רשויות הפיקוח?

ינון אזולאי: יש 54 רשויות פיקוח.

טל שחם: יש שם תכניות שמשויכות לחשבויות שונות.

טל שחם: החשבות הזאת ספציפית משויכת למשרד ראש הממשלה.

ינון אזולאי: של הבולענים.

טל שחם: לא.

ינון אזולאי: אני שואל על רשויות הפיקוח.

טל שחם: רשות הטבע והגנים, תכנית 54-13-01, משויכת לחשבות הגנת הסביבה.

ינון אזולאי: מי הולך לטפל בנושא של הבולענים?

ינון אזולאי: אני מניח שהמשרד להגנת הסביבה מטפל בזה.

ינון אזולאי: לא?

טל שחם: הרבה מאוד משרדים.

ינון אזולאי: למה הרבה מאוד משרדים?

טל שחם: כי יש כאן קשר גם למשרד החקלאות, למשרד ראש הממשלה, למשרד התיירות, למשרד התחבורה.

משה גפני: משרד החקלאות עסוק היום במשהו אחר.

ינון אזולאי: כשאתה מעביר 4 מיליון שקלים, לאן אתה מעביר אותם?

טל שחם: לרשות הטבע והגנים.

ינון אזולאי: מה התפקיד שלהם בזה?

ינון אזולאי: יש כאן מישהו מרשות הטבע והגנים?

ינון אזולאי: יש לי עוד כמה שאלות לשאול אותו על הבולענים.

טל שחם: אני רק אומר שהכסף הזה הוא ספציפית לשיקום ושחזור אתר ההיאחזות הישנה בעין גדי.

טל שחם: כלומר, לפרויקט תיירותי.

משה גפני: ברשותך ינון, אני רוצה לשאול.

משה גפני: אני לא כל כך מבין.

משה גפני: מדובר על החלטת ממשלה מ-2018.

משה גפני: על זה אתם מתבססים.

טל שחם: נכון.

משה גפני: 15 באפריל 2018.

משה גפני: למה זה לא היה בתקציב?

טל שחם: כי הכסף נקבע גם על פי החלטות של ועדת ההיגוי איזה פרויקטים יתוקצבו ומצד שני על פי קצב הביצוע של הפרויקט בשטח.

משה גפני: אנחנו מדברים על החלטה שהתקבלה ב-2018.

משה גפני: התקציב היה עכשיו, בחודשים האחרונים.

משה גפני: למה צריך העברה?

אסף וקסלר: ועדת היגוי של הפרויקט הזה התכנסה רק באוקטובר לבצע התאמות של סוף השנה, להבין מה כן יכול לצאת לפועל השנה ומה לא יצליח לצאת לפועל השנה ויצא לפועל רק בשנה הבאה.

משה גפני: זה לפני התקציב?

אסף וקסלר: התקציב הוגש לפי התחזית שהונחה ביוני וכעת באוקטובר עשו - - -

אלכס קושניר: תוך כמה זמן אמור להסתיים השיקום?

טל שחם: אני חושב ששווה לשאול את נציג רשות הטבע והגנים.

אלכס קושניר: כי אני רוצה לעשות שם אחר כך סיור של הוועדה, לוודא שהעברנו את הכסף לאן שצריך.

ינון אזולאי: אם אתה רוצה, יש לי עוד כמה מקומות מעניינים.

משה גפני: אתה רוצה סיור של ועדת הכספים בבולענים?

אלכס קושניר: לא בבולענים.

אלכס קושניר: יש בינינו אמנם יריבות אבל לא בבולענים.

אלכס קושניר: עזוב.

משה גפני: עם כל הכבוד, יש רצף שלטוני והייתה התחייבות של ועדת הכספים ללשכה המשפטית ולמזכירות שאנחנו ניסע לאילת כי סידרנו שם את חוף הים.

משה גפני: לקחנו אז חלק גדול ונתנו לעירייה.

ינון אזולאי: היית באילת השבוע, לא?

משה גפני: הייתי אבל נסעתי להרצות וחזרתי.

משה גפני: באמת באו אלי בטענות כאן בוועדה למה לא לקחתי אותם אתי וזה צודק.

משה גפני: הייתה החלטה.

משה גפני: יש רצף שלטוני.

משה גפני: תרשום לך בפנקס שכשאתה עושה סיור, לקחת אותם לאילת.

משה גפני: יש שטח חוף שנתנו לעירייה.

משה גפני: דרך אגב, ענוד לפני שעשיתי את הסיור, נסע לשם שר האוצר דאז עם כל האנשים שלו ולקחו את הקרדיט.

אלכס קושניר: חתך את הסרט.

משה גפני: איך ידעת?

אלכס קושניר: אני זוכר.

אלכס קושניר: הוא תמיד חתך סרטים.

אלכס קושניר: יש לנו את נציג הטבע והגניים ב-זום.

ינון אזולאי: שאל היושב ראש לגבי עין גדי, מה התכנית לסיום השיפוץ במקום.

אלכס קושניר: שלום לכם, תציגו את עצמכם.

רונית מורן: רשות הטבע והגנים.

רונית מורן: רביב שפירא סמנכ"ל ורונית מורן מנהלת אגף תקציבים.

רונית מורן: מה השאלה?

אלכס קושניר: יש לכם כאן 4 מיליון שקלים עבור שיקום היאחזות ישנה בעין גדי.

אלכס קושניר: תוך כמה זמן אתם משלימים את הפרויקט?

רביב שפירא: ברגע שיאושר התקציב, אנחנו נכנסים מיד לעבודה ומסיימים תוך מספר חודשים.

ינון אזולאי: אני מבקש לשאול לגבי הפרויקט הזה.

ינון אזולאי: 4 מיליון שקלים זה סכום שמספק אתכם או שתצטרכו בשביל זה עוד כסף?

ינון אזולאי: יכול להיות שזה חלק מהכסף.

ינון אזולאי: אני לא יודע.

רביב שפירא: לא.

רביב שפירא: הסכום הזה מספק אותנו.

ינון אזולאי: לגבי מטרות השינוי בתכנית עצמה.

ינון אזולאי: אני מבקש לדעת – דיברנו כאן על הבולענים – בכמה כסף מוערך הנזק שגורמים הבולענים בכל שנה?

רביב שפירא: אין לי מושג.

רביב שפירא: הפרויקט הוא לא באזור הבולענים.

ינון אזולאי: אבל אתם מטפלים בבולענים מבחינה טכנית?

רביב שפירא: לא אנחנו.

ינון אזולאי: זה תחת אחריותכם?

אלכס קושניר: שואל ינון אזולאי האם הטיפול בבולענים הוא תחת אחריותכם.

רביב שפירא: לא.

רביב שפירא: לא תחת אחריותנו.

משה גפני: למה אתם מקבלים את הכסף הזה?

אלכס קושניר: הם קיבלו כסף למשהו אחר.

משה גפני: אם הם לא מטפלים בבולענים, מי כן מטפל?

ינון אזולאי: הנה, תסתכל.

ינון אזולאי: לא סתם אני שואל על הבולענים.

ינון אזולאי: תקציב של 4 מיליון שקלים לרשות הטבע והגנים - אני מדבר על מטרות השינוי – לשם יישום החלטת ממשלה מספר 3742 מיום 15 באפריל 2018 בנושא סיוע ליישובים ולרשויות באזור ים המלח להתמודדות עם נזקי הבולענים וזאת לצורך שיקום ושחזור אתר ההיאחזות הישנה בעין גדי.

ינון אזולאי: כלומר, גם הסיפור של נזקי הבולענים נמצא בהחלטת הממשלה הזאת.

טל שחם: לא.

טל שחם: אני אתייחס כי אני כתבתי את הפסקה הזאת.

טל שחם: השם המלא של החלטת הממשלה, אני מציין לכם את כל השם של החלטת הממשלה, הוא התקציב עצמו 4 מיליון שקלים והוא רק עבור רשות הטבע והגנים - - -

ינון אזולאי: כלומר, חלק מהחלטת הממשלה זה 4 מיליון שקלים שהולכים לזה.

טל שחם: סעיף 14(א) ו-(ב) להחלטת הממשלה קובע שיש ועדת היגוי ממשלתית רחבה שמקצה כסף עבור פרויקטים תיירותיים באזור מדבר יהודה כדי לפצות את התושבים ואת האזור ולמשוך לשם תיירים בעקבות הנזקים של הבולענים.

טל שחם: ה-4 מיליון הם חלק מיישום ההחלטה, סעיף 14(א) ו-(ב).

ינון אזולאי: איפה משרד התיירות כאן?

טל שחם: הוא חלק מוועדת ההיגוי.

ינון אזולאי: והכסף לא עובר דרכו.

טל שחם: לא.

ינון אזולאי: כלומר, הוא עובר דרך הגנת הסביבה.

ינון אזולאי: למה לא משרד התיירות צריך לטפל בזה?

טל שחם: רשות הטבע והגנים היא תאגיד סטטוטורי.

ינון אזולאי: כן, לפני כחודש אישרנו להם כאן בוועדה את התקצוב שלהם, שזה יהיה בצורה חוקית כי עד עכשיו זה לא היה כך.

טל שחם: לא נכון.

ינון אזולאי: כן.

ינון אזולאי: אנחנו דיברנו על זה בוועדה אבל לא חשוב.

ינון אזולאי: כל אחד, איך הוא מסתכל על זה.

טל שחם: המשרד להגנת הסביבה, הוא החשבות שמשלמת לרשות הטבע והגנים את הכסף.

טל שחם: הם רק הצינור, רק השלם הממשלתי שמעביר להם את הכסף והתקציב הזה לא נמצא באחריות הגנת הסביבה אלא באחריות רשות הטבע והגנים.

משה גפני: למה רשות הטבע והגנים צריכה לטפל בבולענים עצמם?

אלכס קושניר: היא לא מטפלת בבולענים.

משה גפני: אבל הם מטפלים בנזקי הבולענים.

משה גפני: זה ה-4 מיליון שקלים.

אלכס קושניר: לא.

טל שחם: הפרויקט הוא כחלק מהחלטת ממשלה רחבה.

משה גפני: מי עושה את העבודה הזאת לתקן את מה שגרמו הבולענים?

טל שחם: חלק על ידי רשויות מקומיות כמו מועצה אזורית תמר.

טל ישראלי: אני יכולה לפרט לגבי רשויות מקומיות.

טל ישראלי: אני רפרנטית פנים באגף התקציבים.

משה גפני: אני רוצה לדעת טכנית ולא החלטת ממשלה.

משה גפני: אני איש פשוט ואני לא מבין בממשלה.

טל ישראלי: בהחלטת הממשלה מספר 3742 הוקצו 25 מיליון שקלים למועצה אזורית תמר ומועצה אזורית מגילות.

ינון אזולאי: ביחד או כל אחת 25 מיליון שקלים?

טל ישראלי: כל אחת בנפרד 25 מיליון שקלים.

טל ישראלי: עד סוף 2022 הם צריכים לנצל את התקציב.

טל ישראלי: הם מנצלים את זה לפרויקטים ספציפיים כאשר כל פעם אנחנו מחייבים בהתאם לצרכים שלהם את התקציב שהם צריכים.

משה גפני: באזור הזה יש בולענים.

משה גפני: באה הממשלה וקיבלה החלטה במאי 2018 לטפל בזה.

משה גפני: מי זה שיסתום את הבולען?

אלכס קושניר: המועצה האזורית.

משה גפני: אז למה אתה מעביר כסף לרשות הטבע והגנים?

אלכס קושניר: אני מעביר 4 מיליון שקלים כדי לשקם היאחזות ישנה בעין גדי.

אלכס קושניר: לא קשור לבולענים.

אלכס קושניר: הבולענים, זאת החלטת ממשלה.

אלכס קושניר: זה באותה החלטה.

אלכס קושניר: ינון אזולאי פשוט בלבל קצת את כולם כאן.

ינון אזולאי: לא בלבלתי.

ינון אזולאי: להיפך, אני הסברתי את החלטת הממשלה.

משה גפני: אני מבקש בבקשה לעשות סדר.

משה גפני: למה אנחנו מעבירים את 4 מיליון השקלים?

טל שחם: עבור אתר ההיאחזות הישן בעין גדי.

משה גפני: למה מעבירים לרשות הטבע והגנים?

טל שחם: אני אקריא שוב.

משה גפני: לא, אל תקריא.

משה גפני: תגיד בעל פה.

טל שחם: עבור אתר ההיאחזות הישנה בעין גדי, להנגיש אותה לציבור לתיירות ישראלית.

משה גפני: מה רשות הטבע והגנים בעניין?

טל שחם: היא זאת שעושה את הפיתוח של האתר.

משה גפני: מי מטפל בבולענים?

טל שחם: זה לא קשור לכסף שעובר בפנייה.

משה גפני: בסדר, אבל מי מטפל בבולענים?

אלכס קושניר: שתי מועצות אזוריות.

אלכס קושניר: אמרו לך.

משה גפני: ואלה ב-25 מיליון שקלים.

אלכס קושניר: שיש לכל מועצה.

טל שחם: שלא עוברים עכשיו.

טל שחם: שהם לא בפנייה הזאת.

ינון אזולאי: רשות הטבע והגנים גם מתחזקת את המקום במשך כל השנה?

טל שחם: כן.

משה גפני: מי מטפל בבולענים?

משה גפני: מאיזה כסף מטפלים בהם?

משה גפני: הרי כל אחד ישאל אותנו, אנחנו חברי ועדת הכספים.

משה גפני: כל אחד ירצה לדעת מי מטפל בבולענים.

טל ישראלי: חבר הכנסת גפני, בהחלטת הממשלה יש חלוקה של תפקידים לפי הצרכים.

טל ישראלי: לדוגמה, המכון הגיאולוגי ממפה היכן יש בולענים ומה סיכוי ההתפתחות שלהם.

טל ישראלי: יש את החלטת הממשלה והיא מצורפת לכם בדברי ההסבר.

טל ישראלי: אתם יכולים לראות ממש איפה מטופלים הבולענים.

משה גפני: בסדר, אבל יש בולענים.

משה גפני: היה על זה כן דיון.

משה גפני: אם תרשי לי, רק כדי שאני אבין, יש לך בעיה להסביר לי כי אני קשה הבנה, אז תצטרכי להסביר יותר ברור.

משה גפני: אני שואל, עכשיו, אחרי שאנחנו יוצאים מכאן, יש בולענים באזור ההוא, גם של המועצה האזורית מגילות וגם של המועצה האזורית תמר, ואני שואל מי מטפל בהם, מי סותם את הבולענים האלה ומאיזה כסף.

טל ישראלי: בתוך שטח הרשויות המקומיות, הרשויות קיבלו – מועצה אזורית תמר ומועצה אזורית מגילות – 25 מיליון שקלים כל אחת מהן כדי לטפל בנזקי הבולענים בשטחן.

משה גפני: הנה, עכשיו יש תשובה.

טל ישראלי: בנוסף לכך אפשר לראות בהחלטת הממשלה את פירוט הטיפול המלא כי זה לא רק טיפול נקודתי בנזק.

ינון אזולאי: לסיים בנימה אופטימית.

ינון אזולאי: כל התקציב שעבר לגבי הבולענים, שלא ייבלע לנו בתוך הבולענים ובסוף נצטרך להביא עוד החלטת ממשלה.

ינון אזולאי: התייעצות.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: חוזרים להצביע בשעה 13:14.

נירה שפק: יצאנו להתייעצות, אבל אני רוצה לומר משהו.

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: אין יצאנו.

ינון אזולאי: יש פרוטוקול.

אלכס קושניר: תתייחסי לפני ההצבעה.

אלכס קושניר: אני מחדש את הישיבה.

נירה שפק: אני רוצה לומר שגם אני קיבלתי את התשובה על 232.

נירה שפק: כנראה יש בעיה בהבנת הנקרא אצל כולם.

ינון אזולאי: זה חייב להיות בפרוטוקול.

ינון אזולאי: את רוצה לא לקבל תשובה?

נירה שפק: זה היה כתוב בפרוטוקול ופעם שלישית אני מקבלת תשובה לא נכונה.

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: אני מדבר על זה שיש בעיה בהבנת הנקרא.

משה גפני: אתה לא רוצה להגיד משהו על החקלאות?

אלכס קושניר: אני אגיד לך.

אלכס קושניר: מחירי הפירות והירקות עלו ב-20 השנים האחרונות ב-100 אחוזים בפירות וב-76 אחוזים בירקות, או הפוך.

אלכס קושניר: אני לא זוכר.

ינון אזולאי: פעם ראשונה אתה לא אומר 12 שנים אלא 20 שנים.

אלכס קושניר: זה נתון.

אלכס קושניר: לא קשור.

אלכס קושניר: אחת הסיבות לכך היא שאנחנו חיים בכלכלה מאוד מאוד ריכוזית גם בנושא הזה ויש מעט מאוד תחרות.

אלכס קושניר: יותר מזה, שטחי החקלאות לא משתנים אבל מספר האנשים גדל והפריון גם לא משתנה.

אלכס קושניר: לכן אתה כל הזמן נמצא במוצר בחסר.

אלכס קושניר: כדי לטפל בזה אתה עושה שני דברים, האחד, אתה פותח את זה לתחרות, ושנית, אתה תומך בחקלאים.

אלכס קושניר: זה פחות או יותר בקטן.

משה גפני: אדוני היושב ראש, יש שני חלקים.

משה גפני: דנו על זה כאן הרבה פעמים.

משה גפני: יש גם את החלק הזה ויש גם את החלק של החקלאים.

משה גפני: לעשות את זה חד צדדי?

אלכס קושניר: הוא לא עושה את זה חד צדדי.

משה גפני: זה חד צדדי.

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: היו הרבה מאוד תגובות.

אלכס קושניר: תאמין לי.

משה גפני: מקובל עלי סגן שר הביטחון שהוא שכן של נירה.

אלכס קושניר: חברים, אני רוצה להצביע.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על אישור פניות מספר 70 ו-71, רשויות הפיקוח.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר

אלכס קושניר: הפניות אושרו.

ינון אזולאי: רוויזיה.

אלכס קושניר: יש רוויזיה.

נירה שפק: אני רוצה לשאול את השאלה שלי.

נירה שפק: בוא נדבר רצינות.

ינון אזולאי: עכשיו פגעת בי.

ינון אזולאי: עד עכשיו לא דיברנו ברצינות?

נירה שפק: אני מתנצלת לפרוטוקול אם פגעתי בציפור נפשו של חבר הכנסת ינון אזולאי.

ינון אזולאי: אני מייצג את העם.

ינון אזולאי: את כאילו פוגעת בעם כשאת אומרת שלא דיברנו עד עכשיו ברצינות.

ינון אזולאי: תשאלי את הצופים בבית אם לא שאלתי שאלות ענייניות.

ינון אזולאי: מה קורה לך?

אלכס קושניר: כל הדברים האלה על חשבון ההפסקה שלכם.

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: זה לפרוטוקול.

נירה שפק: אני שאלתי שאלה מאוד ברורה.

נירה שפק: אני אמרתי דבר מאוד פשוט, ש-250 מיליון שקלים סוכמו לטובת פרויקט הרחבה וטיפול בכביש 232.

נירה שפק: מתוך ה-250 מיליון שקלים, 60 מיליון שקלים נדחו לטובת מימון רכש קרונות רכבת.

נירה שפק: ביקשתי לדעת אם הסעיף הזה חזר.

נירה שפק: חזרו אלי עם תשובה ושוב שאלתי.

נירה שפק: התשובה לא מספקת מכיוון שניתנו 150 מיליון שקלים בנוסף בסיכום בין שר האוצר ושר התחבורה הקודם וזה צריך להיות און טופ.

נירה שפק: זאת אומרת, צריכים להיות שם 400 מיליון שקלים אבל בתקציב הזה יש 340 מיליון שקלים.

נירה שפק: כלומר, ה-60 מיליון לא התקבלו.

נירה שפק: ביקשתי ראשית לבדוק שאכן זה מה שצריך להיות, ושנית, לתת לי תשובה כתובה שה-60 מיליון הוחזרו.

נירה שפק: לא קיבלתי תשובה כבר פעם שלישית.

אסף וקסלר: אני לא מכיר את הנושא.

אסף וקסלר: אני אבקש שיחזרו אליך מפורשות וישירות בשאלה הזאת.

נירה שפק: אני מבקשת כתוב.

נירה שפק: לא סמס.

נירה שפק: תשובה ברורה דרך הוועדה.

אסף וקסלר: בסדר.

אסף וקסלר: אני אבקש ממי שאחראי על הנושא הזה שיהיה בקשר ויוודא שהתשובה מועברת.

נירה שפק: אני רק אומר שמאוקטובר עברו רק חודשיים ואני מבקשת שזה יהיה מהיר.

ינון אזולאי: ואם יש מצב, לא לבקש מאותו אחד שביקשת ממנו בפעם הקודמת כי לא קיבלנו תשובה.

משה גפני: אני רואה בדבר הזה זלזול בחברי הוועדה.

משה גפני: זה קורה הרבה פעמים וצריך ללכת ביד יותר קשה, אם לא נותנים תשובות.

משה גפני: היא צודקת במאה אחוזים.

משה גפני: אני נעלבתי מהתשובה אלי.

אלכס קושניר: אני מסכים אתך שהרבה פעמים אנחנו נתקלים בתשובות לא מלאות.

אלכס קושניר: יחד עם זאת אני חייב לומר שעברנו כאן תהליך וחל שיפור משמעותי.

אלכס קושניר: אנחנו יוצאים להפסקה וחוזרים בשעה 13:50 וממשיכים.

אלכס קושניר: אני מחדש את הישיבה.

אלכס קושניר: פנייה מספר 75, משרד העלייה והקליטה.

דניאל בלנגה: שלום לכולם.

דניאל בלנגה: אני מאגף התקציבים.

דניאל בלנגה: הפנייה כוללת התאמת תקציב המשרד לתחזיות הביצוע בפועל וכן הגדלת תקציב ההרשאה להתחייב, 70 אלף אלפי שקלים, עבור הפעלת מרכזי הקליטה.

דניאל בלנגה: פירוט הפנייה לחלוקה בתכניות: תכנית 31-11-01 - שכר – 1,110 אלפי שקלים.

דניאל בלנגה: תכנית 30-12-01 – דיור – 11 אלף ו-785 אלפי שקלים וכן 70 אלף אלפי שקלים בהרשאה להתחייב.

דניאל בלנגה: תכנית 30-12-04 – חטיבת רשויות, ארגונים וקהילה – 1,253 אלפי שקלים.

דניאל בלנגה: תכנית 30-12-08 – עידוד עלייה – 2,557 אלפי שקלים.

דניאל בלנגה: סיימתי את תיאור הפנייה.

ינון אזולאי: הייתי מצפה מהיושב ראש שהיה מנכ"ל משרד הקליטה שהוא ידבר כמי שמכיר את המשרד וייתן לנו תיאור קצר על המשרד.

אלכס קושניר: אני לא יודע מה קורה כל שנה.

אלכס קושניר: אני אשמח לשמוע את הפירוט.

ינון אזולאי: יש העברה פנימית בתוך המשרד.

ינון אזולאי: מאיזה סעיף זה בתוך המשרד?

ינון אזולאי: אצלך הרעש?

דניאל בלנגה: כן.

דניאל בלנגה: אני מצטער.

דניאל בלנגה: הרעש אצלי אבל יש את תקציבן המשרד ב-זום והוא ישמח לענות.

אריק אוזן: שלום לכם.

אריק אוזן: מנהל אגף בכיר, תכנון מדיניות ותקצוב.

אריק אוזן: אם אפשר לחזור על השאלה בבקשה.

ינון אזולאי: שאלתי מהי ההעברה פנימית ומהיכן לקחתם אותה בתוך המשרד.

אריק אוזן: הסכום העיקרי שלקחנו, לקחנו מתכנית התשלומים הישירים.

אריק אוזן: מדובר בתכנית בה מבוצעים התשלומים הקשיחים שלנו, התשלומים שמגיעים באופן אוטומטי לעולה כגון סל קליטה או הבטחת הכנסה בשנה הראשונה.

ינון אזולאי: לקחתם את זה מסל הקליטה?

אריק אוזן: מהבטחת הכנסה.

אריק אוזן: במחצית השנייה של השנה הראשונה לעלייה, אנחנו משלמים הבטחת הכנסה.

אריק אוזן: הביטוח הלאומי משלם הבטחת הכנסה רק החל מתחילת השנה השנייה של העולה בארץ.

אריק אוזן: הסתבר לנו שלא היה ביקוש מצד העולים ולכן אנחנו העברנו סכום של כ-10 מיליון שקלים לתכנית אחרת.

אלכס קושניר: כמה עולים הגיעו לארץ בשנת 2020?

אריק אוזן: היינו בסביבות ה-22-21 אלף עולים.

אלכס קושניר: ובשנת 2021?

אריק אוזן: נכון לעכשיו אנחנו ב-27 אלף עולים.

אלכס קושניר: ובשנת 2019?

אריק אוזן: היינו יותר מ-30 אלף עולים.

אריק אוזן: 31 אלף.

אלכס קושניר: זאת אומרת, ירד מספר העולים.

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: המספר לא ירד.

ינון אזולאי: בשנת 2019 היו 30 אלף, בשנת 2020 היו 21 אלף ובשנת 2021 היו 27 אלף עולים.

ינון אזולאי: הוא אומר שהוא לא היה צריך להשתמש בכסף ואני שואל מה הפירוש שהוא לא היה צריך להשתמש בכסף.

ינון אזולאי: הכסף הזה חסר לו.

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: קודם כל, זו תקנה קשיחה.

אלכס קושניר: ברגע שיש ביקוש, משלמים.

אלכס קושניר: הבטחת הכנסה משולמת בחצי השנה של השנה.

ינון אזולאי: למי משלמים הבטחת הכנסה.

אלכס קושניר: לא לכולם.

אלכס קושניר: יש שם קריטריונים.

ינון אזולאי: הוא אומר שלוקחים את הכסף משם כי לא השתמשו בכולו.

ינון אזולאי: דבר אחד קצת לא מובן לי.

ינון אזולאי: בדרך כלל הבטחת הכנסה היא כמו השלמה.

ינון אזולאי: מי שאין לו עבודה או שהוא מועסק בחלקיות משרה.

ינון אזולאי: בשנת 2020 היו 21 אלף ואחר כך מספר העולם גדל והבטחת ההכנסה ירדה.

ינון אזולאי: הצורך בהבטחת הכנסה ירד.

אלכס קושניר: הבטחת הכנסה משולמת בחצי השני של השנה הראשונה של העולה בארץ.

אלכס קושניר: בגלל שבשנת 2020 מספר העולים ירדה לעומת התקצוב - כי בדרך כלל בשנים האחרונות מגיעים כל שנה לישראל 30 אלף עולים – המשמעות של זה היא שבשנת 2021, כי זו חצי השנה השנייה שלהם בארץ, הביקוש ירד.

אלכס קושניר: לכן התפנה להם כסף.

ינון אזולאי: כלומר, זאת הירידה של מספר העולים.

אלכס קושניר: כך אני מאמין.

אלכס קושניר: אני לא יודע.

אלכס קושניר: צריך לשאול את אריק.

ינון אזולאי: הבטחת ההכנסה שירדה, משם אתה לוקח את ה-10 מיליון שקלים, זה בגלל הירידה בשנת 2020 לעומת 2019?

אריק אוזן: לא.

אריק אוזן: כמו שהיושב אמר, זה משולם בשנה הראשונה של העולה לארץ.

אריק אוזן: אם מדובר בעולים שהגיעו במחצית השנייה של שנת הכספים, נגיד עולים שהיו צריכים לבוא במחצית השנייה של 2020, ואנחנו ויודעים שהייתה לנו ירידה – אז בתחילת 2021, בהתאם, שילמנו פחות.

ינון אזולאי: כלומר, לקחתם עכשיו את הירידה של 2020.

ינון אזולאי: מה שירד לכם ב-2020, לקחתם עכשיו.

ינון אזולאי: זה העודף עליו אתה מדבר.

אריק אוזן: כנראה.

אריק אוזן: אנחנו עדיין בוחנים את זה כי אנחנו קצת מופתעים מהסכום שלא ניצלנו.

ינון אזולאי: מה בסך הכול הסכום שהקציתם לזה?

אריק אוזן: לשנה רגילה זה 60 מיליון שקלים.

אריק אוזן: כאשר בנינו את התקציב, כבר ידענו לא נצטרך את כל הסכום הזה.

אריק אוזן: ניצלנו בסביבות 45 מיליון שקלים ואנחנו מורידים עוד סכום של 10 מיליון.

ינון אזולאי: בפנייה מספר 73 יש לך 70 מיליון שקלים עבור מרכזי הקליטה.

ינון אזולאי: סך השינויים הפנימיים בהוצאות המשרד מסתכם באפס.

ינון אזולאי: אני לא מבין.

ינון אזולאי: אתה צריך כאן את הכסף הזה בשביל מרכזי הקליטה.

אריק אוזן: ה-70 מיליון שקלים הם בהרשאה להתחייב.

ינון אזולאי: להתחייב עבור מה?

ינון אזולאי: עבור מרכזי הקליטה?

אריק אוזן: נכון.

אריק אוזן: בדיוק.

אריק אוזן: בשביל הפעלת מרכזי הקליטה בשנה הבאה.

ינון אזולאי: מרכזי הקליטה שלכם בשכירות או בקנייה?

אריק אוזן: בשכירות.

ינון אזולאי: כמה מרכזים כאלה יש לכם בארץ?

אריק אוזן: בסביבות 15-14.

אריק אוזן: אנחנו עכשיו בבדיקות.

אריק אוזן: אנחנו כנראה נצטרך להוסיף עוד כדי לאכלס את העולים שאושרו במסגרת החלטת הממשלה האחרונה.

ינון אזולאי: בתכנית 30-11-01 יש שכר.

ינון אזולאי: יש כאן תכנית שהשינויים שלה הם עבור השכר וכוח אדם.

ינון אזולאי: נכון?

אריק אוזן: נכון מאוד.

ינון אזולאי: אתה מוסיף כאן כוח אדם?

אריק אוזן: לא.

אריק אוזן: לא מדובר כרגע על תוספת של תקנים או של משרות.

אריק אוזן: אלה רק עלויות.

אריק אוזן: מדובר למעשה בתוספת של משהו כמו אחוז.

אריק אוזן: מאחר שבמהלך החצי הראשון של השנה היו לנו תקופות של סגרים, היו תקופות בה הנוכחות הייתה יחסית נמוכה, לכן הערכנו בבניית התקציב שנצטרך תקציב קצת יותר נמוך.

אריק אוזן: לאחר החזרה לעבודה מלאה במשרדים שמנו לב שאנחנו נצטרך עוד תוספת של מיליון שקלים.

ינון אזולאי: לא מובן לי.

ינון אזולאי: אני מסתכל כאן על המספרים ואתה מסביר ובאמת אנחנו יודעים שבתחילת הקורונה, בחצי השנה הראשונה לקורונה, לא היינו צריכים את כל הכסף הזה אבל אחר כך פתאום כן צריכים אותו.

ינון אזולאי: חצי שנה העבודה לא הייתה מלאה ועכשיו פתאום אתה אומר שאתה כן צריך את הכסף הזה.

ינון אזולאי: אני לא מבין איך זה מסתדר מה גם שאתה מציין את הנתונים שיש לך.

ינון אזולאי: אנחנו מסתכלים על משרד הקליטה ורואים שעדיין יש פחות קליטה לעומת שנה קודמת.

ינון אזולאי: אתה אומר שב-2021 הייתה עלייה בקליטה ואז יכול להיות שזה נובע מכך שאתה מסתכל על שנת 2021 עת הייתה עלייה בקליטה ולכן אתה צריך את הכסף.

אריק אוזן: לא.

אריק אוזן: כשאנחנו בנינו את תקציב הבסיס, תקצבנו את השכר נמוך יותר מהתקציב שהיה בשנה רגילה.

ינון אזולאי: למה?

ינון אזולאי: כי אתה הסתכלת על שנת 2020, שם ראית גם ירידה בעלייה וגם מבחינת הקורונה?

אריק אוזן: לא.

אריק אוזן: יותר כי ראינו איך אנחנו בביצוע של תקציב השכר במחצית הראשונה של השנה.

אריק אוזן: אז לקחנו בחשבון הנחות שכן נחזור לשגרה שבגדול היא שגרה רגילה וחשבנו שהסכום שתקצבנו יספיק אבל מסתבר שאנחנו צריכים עוד תוספת קטנה.

אריק אוזן: בנוגע לעלייה, אנחנו לא מטפלים רק בעולים שמגיעים בשנה השוטפת אלא אנחנו מלווים את העולים מספר שנים.

אריק אוזן: חלק מהזכאויות הן לעשר שנים ולכן אנחנו מסתכלים על קהל הלקוחות שלנו הרבה מעבר לעולים שהגיעו באותה שנה.

ינון אזולאי: סתם במאמר מוסגר, יש לכם שיתופי פעולה נגיד עם משרד הכלכלה כדי להשים אותם בעבודות ובהכשרות?

אריק אוזן: יש לנו חטיבה במשרד שזה תפקידה.

אריק אוזן: היא מפעילה קורסים והיא מפעילה הכשרות.

אלכס קושניר: יש אגף תעסוקה שלם שמתעסק בזה.

ינון אזולאי: בסעיף (ב), יש לך תכנית 30-21-01, דיור.

ינון אזולאי: נושא פתרונות הדיור לעולים מחולק לשני נושאים - יש את פתרון הקבע ויש את הפתרון הזמני.

ינון אזולאי: בפתרון הזמני, אני מניח שאלה מרכזי קליטה.

אריק אוזן: נכון.

ינון אזולאי: ופתרון קבע, זה הדיור הקבוע יותר.

ינון אזולאי: בעיקר זה לעולים קשישים?

אריק אוזן: כן.

אריק אוזן: לקשישים עולים.

ינון אזולאי: באותו סעיף.

ינון אזולאי: כאשר מקבלים את דיור הקבע, יש הבדל מאיזה ארץ מגיע העולה?

ינון אזולאי: מה הקריטריון כדי לקבל דיור קבע?

אריק אוזן: הקריטריונים הם בעיקר קריטריונים של הכנסה, כושר השתכרות, גובה הפנסיה במידה ויש.

ינון אזולאי: אם הוא מגיע לארץ כקשיש, אין לו כאן פנסיה אלא מה שאולי הוא מקבל בחוץ לארץ.

אלכס קושניר: זה פשוט.

אלכס קושניר: קשיש עולה שמתקיים מקצבת זקנה והשלמת הכנסה ואין לו דיור בבעלותו, זכאי לעמוד בתור במשרד הקליטה לצורך קבלת דיור.

ינון אזולאי: ועד אז מה עושים אתו?

אלכס קושניר: הוא מקבל סיוע בשכר דירה.

ינון אזולאי: כמו זוגות צעירים שמקבלים סיוע.

אלכס קושניר: כמו סיוע של משרד השיכון.

אלכס קושניר: כן.

ינון אזולאי: בתכנית 30-12-04 יש את הפרויקטים בתחום הזהות היהודית, הזהות הישראלית ושילוב תרבויות.

ינון אזולאי: כשאתה מדבר על פרויקטים בזהות היהודית, זה משהו שמשותף למשרד לשירותי דת?

ינון אזולאי: : יש לכם אגף בו אתם עושים את כל העבודה לבד?

ינון אזולאי: מה זה הזהות היהודית הזאת?

אריק אוזן: זה במסגרת התמיכה שלנו.

אריק אוזן: זה במסגרת התמיכה שאנחנו מעניקים לרשויות מקומיות.

אריק אוזן: קיימות ועדות היגוי משותפות לרשויות ולמשרד ובהן בודקים את התכניות הרלוונטיות לפי האוכלוסייה שיש בכל אחת מהרשויות.

אריק אוזן: חלק מהנושאים שרשויות יכולות לבחור לתקצב אלה תכניות בתחום הזהות היהודית.

ינון אזולאי: באותו סעיף, במטרות השינוי, כתוב שזה נותן הגדלת תקציב לתכניות פלא ופעילות לימודים אחרת לעולים חדשים בבתי ספר ברחבי הארץ.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שהלימוד בבתי הספר – נכון, צריך את השילוב והוא חשוב – אנחנו יודעים שבמיוחד בקרב העולים, שעות אחר הצהריים הן שעות שאם לא תהיה להם תעסוקה, הם יגיעו למקומות אחרים אליהם אנחנו לא רוצים שהם יגיעו.

ינון אזולאי: האם זה כולל את החוגים וכל מיני קורסים שתעבירו להם בשעות אחר הצהריים?

אריק אוזן: תכנית פלא לדוגמה היא תכנית לילדים בחטיבה העליונה.

אריק אוזן: יש עוד תכנית שגם היא באותה תכנית תקציבית.

אריק אוזן: זאת תכנית שמיועדת לגיל בית הספר היסודי.

אריק אוזן: מדובר בתכניות שמתקיימות בשעות אחר הצהריים.

אריק אוזן: לרוב זה תגבור לימודי ובנוסף יש גם קטע העשרתי יותר.

ינון אזולאי: אם צריך תגבור במשך שעות הלימודים יש לכם מענה?

אריק אוזן: לא.

אלכס קושניר: זה משרד החינוך.

ינון אזולאי: בתכנית הבאה, 30-12-08.

ינון אזולאי: בתכנית עצמה, פרויקט עלייה קבוצתית, ניהול ופעולות של 15 בתים ישראלים.

ינון אזולאי: מה זה ה-15 הבתים הישראלים האלה?

ינון אזולאי: כמה אנשים יש בכל בית?

אריק אוזן: הבתים הישראלים אלה פעולות שאנחנו מפעילים בשגרירויות בחוץ לארץ, בעיקר בצפון אמריקה, והקהל שלהם הוא ישראלים שירדו באופן זמני, כך אנחנו מקווים, ונמצאים באזורים האלה.

אריק אוזן: זה שמירת הקשר עם ישראלים בחוץ לארץ ומתן מידע וארגון פעילויות כדי לשמר את השפה בעיקר בקרב הילדים ולעניין אותם אולי בחזרה לארץ.

ינון אזולאי: בין העולים יש לנו את קהילת בני מנשה.

ינון אזולאי: איך היחס שלכם לקהילת בני מנשה?

ינון אזולאי: אני מכיר אותם ויש מקומות, כמו שדרות, שאני מלווה אותם.

ינון אזולאי: הם נמצאים גם בקריית שמונה, בטבריה ובנוף הגליל.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שיש להם קשיי קליטה, גם מבחינה כלכלית וגם מבחינה חברתית.

ינון אזולאי: נפגשתי אתם.

ינון אזולאי: יש קשיים גדולים שם.

ינון אזולאי: האם יש לכם איזשהו מענה עבורם?

ינון אזולאי: אני יודע שיש איזושהי עמותה שמביאה אותם.

אריק אוזן: אנחנו בקשר עם העמותה.

אריק אוזן: אנחנו בהתקשרות עם עמותת שבי ישראל שהיא זו שמביאה אותם ארצה.

ינון אזולאי: אגב, היא זכתה במכרז?

אריק אוזן: יש פטור ממכרז.

ינון אזולאי: למה פטור מכרז?

ינון אזולאי: אני יודע שיש עוד עמותה כזאת.

ינון אזולאי: תבדוק ותחזור אלי עם תשובה.

ינון אזולאי: אני יודע שיש שתי עמותות.

ינון אזולאי: אם זה פטור ממכרז, אני מבקש לקבל תשובה למה יש פטור ממכרז.

אריק אוזן: בסדר.

אריק אוזן: היא זו שמפעילה את המרכז בו העולים נמצאים בשנה הראשונה.

אריק אוזן: לאחר מכן, כאשר העולים עוברים לדיור קבע, במסגרת התמיכות ברשויות מקומיות שהזכרתי קודם, יש לנו גם קול קורא שמאפשר לרשויות בהן יש אוכלוסייה יחסית גדולה של בני מנשה להפעיל רכז שילווה אותם ויעשה עבורם תכניות.

אריק אוזן: במסגרת הסיוע הפרטני שאנחנו מעניקים לעולים חדשים, יש עולים בני המנשה עם סל זכאות מורחבת יותר.

ינון אזולאי: אתם נותנים לעיריות תקציב עבורם?

אריק אוזן: כן.

אלכס קושניר: יש גם פרויקטורים.

משה גפני: כמה?

משה גפני: כמה אתם נותנים לרשויות?

אריק אוזן: אנחנו מדברים על בערך 3 מיליון שקלים לשנה עבור 12 רשויות.

ינון אזולאי: כמה עולי בני מנשה נכנסים בתוך הסכום הזה?

אריק אוזן: אין לי את הנתון.

אריק אוזן: אני צריך לבדוק ואחזור אתו.

משה גפני: אתם מורידים 10 מיליון שקלים מסל קליטה ראשוני.

משה גפני: זה לא יחסר?

אלכס קושניר: לא, זה אף פעם לא חסר.

אלכס קושניר: זו תקנה קשיחה.

אלכס קושניר: אלה תשלומים ישירים.

אלכס קושניר: משרד האוצר יחד עם משרד הקליטה עושה הערכה קדימה לשנה הבאה כמה צריך לתקצב שם.

אלכס קושניר: במידה ונגיד יש יותר עולים וחסר כסף, אז משלימים כי זו תקנה קשיחה וחייבים לשלם.

אלכס קושניר: מגיעים לסוף שניה ורואים שהיו מעט עולים, אז אפשר לקחת את הכסף הזה.

ינון אזולאי: הרב גפני, יש לך עוד משהו?

משה גפני: לא.

ינון אזולאי: אם לא, נעבור להתייעצות.

משה גפני: למה השכר?

משה גפני: מה קרה עכשיו?

משה גפני: למה זה לא בתקציב?

אלכס קושניר: דיברנו על זה.

משה גפני: סליחה.

משה גפני: קיבלתם תשובה טובה?

אלכס קושניר: ינון, קיבלת תשובה?

ינון אזולאי: כן.

משה גפני: למה זה לא בתקציב?

משה גפני: זה שכר.

משה גפני: כתוב כאן העלאה בשכר.

אלכס קושניר: אריק, תסביר שוב עבור חבר הכנסת גפני לגבי השכר.

משה גפני: למה זה לא בתקציב?

אלכס קושניר: למה יש תוספת של יותר ממיליון שקלים לשכר.

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: הוא שואל למה זה לא בתקציב.

משה גפני: למה יש תוספת?

משה גפני: למה זה לא בתקציב?

משה גפני: אני בעד לשלם לכל עובדי המדינה תוספת של מיליון שקלים.

אריק אוזן: אני אסביר שוב.

אריק אוזן: כשבנינו את תחזית תקציב השכר שלנו, היינו בסוף המחצית הראשונה של השנה אחרי תקופות ארוכות בהן לא עבדנו בנוכחות מלאה.

אריק אוזן: לפי הביצוע שהיה עד כה ולפי ההערכות שהיו לנו לקראת המחצית השנייה של השנה, אנחנו הגענו לתקציב של 104 מיליון שקלים בסך הכול וכשהתקרבנו לסוף השנה ראינו שביצוע תקציב השכר עולה יותר מההערכה שעשינו ולכן נדרשת התוספת הזו של בערך מיליון שקלים שכמו שאמרתי היא למעשה פחות מאחוז אחד מכל תקציב השכר.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: אנחנו יוצאים להתייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: הצבעות בשעה 14:17.

אלכס קושניר: אני מחדש את הישיבה.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על פנייה מספר 75, משרד העלייה והקליטה.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר

ינון אזולאי: רוויזיה.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: יש רוויזיה.

אלכס קושניר: פנייה מספר 81-76, משרד החוץ.

טל שחם: הפנייה נועדה לתקצוב סך של 29 מיליון ו-60 אלפי שקלים עבור משרד החוץ בגין יישום הסכמי אברהם, בהתאם להחלטת ממשלה מספר 94 מיום 11 ביולי 2021.

טל שחם: פירוט הפנייה לפי תכניות: תכנית 09-51-01, תפעול מטה המשרד בארץ – 7,189,000 שקלים.

טל שחם: בנוסף ארבעה שיאי כוח אדם ו-67 חודשי עבודה בלתי צמיתה.

טל שחם: זאת לצורך תפעול המטה בארץ ומתן שירותים של משרד החוץ לנציגי משרד הכלכלה, המשטרה ומשרד ראש הממשלה בחוץ לארץ.

טל שחם: תכנית 09-51-02, תפעול הנציגויות בחוץ לארץ – 22,321,000 שקלים ליישום הסכמי אברהם.

טל שחם: הקמת נציגויות באבו דאבי, דובאי, רבאט ומנמה.

טל שחם: בנוסף יישום פרויקטים בתחום ההסברה והדיפלומטיה הציבורית, סיוע חוץ ושיתוף פעולה עם מדינות בנושאי פיתוח בין-לאומי.

ינון אזולאי: אני מבקש לדעת מה זה הסעיף הזה ומהיכן זה יצא.

טל שחם: אותו סעיף שדיברתי עליו בפעם הקודמת, 83-03-05, עודפי תקציב שנשארו בפרויקט תגלית.

אלכס קושניר: זה מקור בלתי נדלה אצלכם.

אלכס קושניר: הכול בא משם.

ינון אזולאי: אגב, יש שם מספיק כסף.

ינון אזולאי: אנחנו מדברים כאן על השכר של עובדי משרד החוץ.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שעובדי משרד החוץ נמצאים במשבר מול ההנהלה.

ינון אזולאי: הם מאיימים בשביתה או שכבר שובתים.

ינון אזולאי: כ-90 אחוזים מהם לא מקבלים את שכרם המלא.

ינון אזולאי: אני קורא מכתבה שהתפרסמה.

ינון אזולאי: ועד העובדים השבוע גם ביקר בכנסת, ביקר כמה חברי כנסת.

ינון אזולאי: אנחנו רוצים לסייע למשרד החוץ בתקציב שלו, זה אפשרי, אבל אנחנו רואים שיש כאן בעיה עם העובדים, צריך לבקש את ההתייחסות שלכם לבעיית העובדים מבחינת השכר שלהם.

טל שחם: אני חושב שכדאי שנציגי משרד החוץ שנמצאים ב-זום יתייחסו לזה.

נח ימין: אגף התקציבים, משרד החוץ.

נח ימין: מה השאלה?

אלכס קושניר: סליחה, זה לא מכובד.

אלכס קושניר: אני מבקש להדליק את המצלמה, להתיישב כמו שצריך, את עונה כאן לחברי כנסת, עם כל הכבוד.

נח ימין: סליחה.

נח ימין: אני אתך.

נח ימין: עכשיו אתם שומעים ורואים אותי?

ינון אזולאי: שומעים ורואים, כן.

נח ימין: מה השאלה?

נח ימין: לא שמעתי את השאלה.

ינון אזולאי: אנחנו רואים שיש כאן כסף שרוצים להעביר אותו להסכמי אברהם, נציגויות וכולי.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שבמשרד החוץ – יש את ועד העובדים, מי שמייצג את העובדים – יש בעיות קשות עם שכר העובדים.

ינון אזולאי: הייתה כתבה לפיה 90 אחוזים מעובדי משרד החוץ לא קיבלו שכר עבור חלק משעות עבודתם.

ינון אזולאי: לפני שאנחנו רצים לפתוח נציגויות ורוצים כסף, זעקת העובדים זועקת.

ינון אזולאי: הם גם היו בכנסת ואנחנו רוצים לשאול מה קורה עם זה.

נירה שפק: אני חייבת להתערב.

נירה שפק: ינון, אני חושבת שאתה פונה לבן אדם הלא נכון.

נירה שפק: מי שממונה על שכר העובדים, זה הממונה על השכר.

ינון אזולאי: אולי משרד החוץ יודע לענות לנו.

נירה שפק: הם לא מייצגים.

נירה שפק: אני חושבת שזה היופי, שאתה לא צריך לייצג ולשם זה יש את הממונה על השכר שאמור לענות על השאלה.

נירה שפק: אולי תחליף את הנמען לשאלה.

משה גפני: השאלה היא למה דווקא משרד החוץ.

משה גפני: למה אין את זה במשרד הפנים ולמה אין את זה במשרדים אחרים.

נירה שפק: זאת שאלה שאפשר לומר שלקרוא בקפה, זה לא.

נירה שפק: אפשר לשאול את הממונה על השכר במשרד האוצר.

אלכס קושניר: האם משרד החוץ יודע להתייחס לזה?

משה גפני: אם הוא לא יודע, שיבוא הממונה על השכר.

נח ימין: אנחנו נמצאים כרגע בסכסוך עבודה בנושא הזה אבל זה לא קשור לפנייה התקציבית.

ינון אזולאי: תדעי לך שיש לי גם שאלות ספציפית לפנייה התקציבית אבל כאשר מדובר בעובדים, אני חושב שהשאלה הזאת חשובה וזה חשוב לכולנו.

ינון אזולאי: אין אחד כאן שמסתייג מהאכפתיות לעובדים ולכן כשנמצא כאן נציג של המשרד, אנחנו שואלים את השאלה.

ינון אזולאי: אני גם אשאל לעצם התכניות שנמצאות כאן בפנינו אבל יש דברים שהם זועקים וכשיש לנו את ההזדמנות, אנחנו שואלים עליהם.

משה גפני: למה יש סכסוך עבודה?

משה גפני: למה במשרדים אחרים אין את זה?

משה גפני: למה רק אצלכם?

נח ימין: כי לא קיבלנו עדיין את הדרישות.

נח ימין: הנושא במשא ומתן מול אגף התקציבים במשרד האוצר ומול הממונה על השכר.

נח ימין: זה מתמשך ועדיין אין לזה פתרון.

טל שחם: אין מולנו שיח על משא ומתן.

טל שחם: אני מאגף התקציבים.

נח ימין: יש כמה נושאים שהועברו לממונה על השכר באוצר.

נח ימין: זה כבר בסכסוך עבודה.

אלכס קושניר: השאלה אם אתה מדבר כאן עם אנשים שאמונים על זה.

אלכס קושניר: מה תפקידך?

נח ימין: אני מאגף התקציבים.

נח ימין: אני לא חלק מהוועד.

אלכס קושניר: מה התפקיד שלך באגף התקציבים?

נח ימין: אני מרכזת בכירה תקציבים.

נח ימין: אני מתעסקת בתקציבי המשרד.

אלכס קושניר: השאלה מי מנהל אתה משא ומתן.

ינון אזולאי: היא אומרת מול אגף תקציבים ואגף תקציבים אומר שאין משא ומתן

נח ימין: ועד העובדים.

נירה שפק: ועד העובדים התאגד.

נירה שפק: אנחנו יודעים את זה.

נירה שפק: אם ועד עובדים מתאגד, הוא סוברני לעבוד.

נירה שפק: ברגע שהוא החליט על התאגדות, הוא זה שעובד.

ינון אזולאי: זה בסדר אבל אני שואל את אגף התקציבים והוא אומר שהוא לא יודע על משא ומתן.

נירה שפק: זה מוזסר.

טל שחם: מי שמטפל בזה במשרד האוצר זה אגף הממונה על השכר ולא אגף התקציבים.

נירה שפק: זה ברור.

ינון אזולאי: היא אמרה אגף תקציבים.

נח ימין: הממונה על השכר.

נירה שפק: זה מה שאמרתי.

ינון אזולאי: אני שמעתי ממנה הממונה על השכר ואגף התקציבים ושאלתי אם באגף התקציבים יודעים.

אלכס קושניר: לעניין הפנייה בבקשה.

ינון אזולאי: לעניין הפנייה.

משה גפני: אני לא מקבל את התשובה הזאת.

משה גפני: מבחינתי זה מאוד חמור שכל הזמן מדברים על בעיות עם עובדי משרד החוץ ואנחנו כאן ממשיכים.

ולדימיר בליאק: מדברים על זה שנים.

ולדימיר בליאק: אני מדייק ואומר שהסכסוך הזה נמשך שנים.

ולדימיר בליאק: בעבר לא שמעתי אתכם מדברים על זה.

ינון אזולאי: הנה, אני אומר.

ינון אזולאי: שנים מתעללים בעובדי משרד החוץ והשאלה שלנו לממשלות האחרות, כולל גבי אשכנזי שהיה שר החוץ, ואנחנו נבקש ממנו פירוט ושיסיק מסקנות ושיתפטר ממשרד החוץ.

ינון אזולאי: בסדר?

ולדימיר בליאק: גם לפני גבי אשכנזי.

ינון אזולאי: גם מי שהיה לפני גבי אשכנזי.

ינון אזולאי: עכשיו אנחנו שואלים לגבי המצב הקיים.

ולדימיר בליאק: חשוב לציין את זה לפרוטוקול.

ינון אזולאי: הנה, ציינו את זה לפרוטוקול.

ינון אזולאי: היום יש שר חוץ אחר ממפלגה אחרת, והוא גם ראש ממשלה חליפי.

ולדימיר בליאק: נכון, שמשדרג את יחסי החוץ של ישראל.

ינון אזולאי: שמשדרג את יחסי החוץ בטיסות.

ולדימיר בליאק: לא בטיסות.

ינון אזולאי: בדיוק.

ינון אזולאי: אין בעיה.

ינון אזולאי: אתה צודק.

ינון אזולאי: הטיסות היום נעשות יותר יוקרתיות ויותר טובות וזה בסדר.

ולדימיר בליאק: שמשדרג את יחסי החוץ של המדינה שלך.

ינון אזולאי: בוודאי.

ינון אזולאי: הסכמי אברהם, הממשלה הקודמת חתמה עליהם והוא עכשיו רק נהנה מהם.

ינון אזולאי: זה בסדר.

ינון אזולאי: אני אתך.

אלכס קושניר: לעניין הפנייה, חברים.

ינון אזולאי: לכן אני שואל אותך ולדימיר.

ולדימיר בליאק: אתה שואל אותי?

ינון אזולאי: כן, כי ניסית לייצג את משרד החוץ.

ולדימיר בליאק: לא.

ולדימיר בליאק: אני רק מדייק לפרוטוקול.

ינון אזולאי: אחרי שדייקנו את כל הדיוקים לפרוטוקול, האם מישהו מכם יודע לענות על השאלה הזאת?

קריאה: לא.

אלכס קושניר: מתקיים משא ומתן או לא מתקיים משא ומתן?

טל שחם: אגף התקציבים לא מנהל את המשא ומתן מול ועדי העובדים אלא זה אגף הממונה על השכר במשרד האוצר.

טל שחם: אנחנו יכולים לפנות אליו ולשאול אבל זאת לא תשובה שאני אדע לתת לכם.

אלכס קושניר: אבל תנו לנו תשובה אם מתקיים משא ומתן.

ינון אזולאי: כן.

ינון אזולאי: תשובה האם מתקיים משא ומתן ובינתיים אני אשאל אתכם על עצם הפנייה.

משה גפני: אני מבקש להתייחס.

משה גפני: אנחנו לא ועד עובדים אלא אנחנו ועדת הכספים של הכנסת.

משה גפני: אנחנו לא יכולים להתעלם מהעובדה הזאת שיש עכשיו מבחינה ציבורית – זה לא היה קודם.

משה גפני: זה היה לעתים נדירות.

אלכס קושניר: זה היה יותר מדי.

אלכס קושניר: משרד החוץ - כל הזמן.

משה גפני: אדוני היושב ראש, היום זה על סדר היום.

משה גפני: יש הכרזה על סכסוך עבודה.

משה גפני: יש שם טענות קשות של העובדים.

משה גפני: אנחנו רואים את זה מהתקשורת.

משה גפני: אנחנו לא הולכים לנהל משא ומתן.

משה גפני: אנחנו מחכים להזדמנות הזאת שמגיע לכאן משרד החוץ כדי לשאול אותו את השאלה האלמנטרית, לפני שאני שואל למה צריך משרד לראש הממשלה החלופי, כי הרי יש לו משרד במשרד החוץ.

משה גפני: את זה אני אשאל כשנדבר על הפנייה עצמה.

משה גפני: לא יכול להיות שמשרד החוץ מגיע לכאן או אגף התקציבים מגיע לכאן ומבקש להעביר הרבה מאוד כסף לכל מיני נושאים של משרד החוץ ולא יודע לומר לנו מה עם העובדים.

משה גפני: העובדים תמיד היו כאן על סדר היום ובכל מקרה שהייתה מגיעה העברה ממקום בו היה סכסוך עבודה, היינו מנסים לתווך, היינו מנסים להיכנס לעניין.

משה גפני: לפחות לדעת.

משה גפני: אבל שאנחנו נצביע על העברה תקציבית לפני שאני נכנס לפנייה עצמה מבלי לדעת על מה מדובר כשיש שםע ובדים?

אלכס קושניר: לכן שמעת אותי מבקש מאגף התקציבים לבדוק מול הממונה על השכר האם יש משא ומתן או לא.

משה גפני: בבקשה.

משה גפני: הממונה על השכר.

משה גפני: לא חשוב מי.

משה גפני: אין לי עניין באיש כזה או אחר אבל ינון צודק.

משה גפני: מדובר בעובדים.

משה גפני: למה אתם מבקשים עבור המשרד לראש הממשלה החליפי?

משה גפני: הוא שר החוץ.

משה גפני: לא כדאי לחסוך?

טל שחם: אנחנו לא מבקשים כאן שום דבר עבור משרד ראש הממשלה החליפי.

משה גפני: אתם מורידים ממנו אבל משאירים הרבה.

טל שחם: נכון.

משה גפני: מה נכון?

משה גפני: אני שואל למה.

משה גפני: השאלה למה צריך משרד נפרד לראש הממשלה החליפי.

משה גפני: מדובר ב-5 מיליון שקלים.

משה גפני: למה צריך את זה?

טל שחם: לשכר של לשכה ולתפעול.

משה גפני: מה לשכה?

משה גפני: הוא שר החוץ.

משה גפני: לא הבנתי.

משה גפני: אם אני מצטרף לממשלה – אני לא מצטרף לממשלה – אני יכול לקבל שני משרדים, שאתם תתקצבו אותם?

משה גפני: לא הבנתי.

משה גפני: לא חבל על הכסף?

אלכס קושניר: זאת לא החלטה של אגף התקציבים ואת יודע את זה.

אלכס קושניר: למה אתה סתם תוקף אותם?

אלכס קושניר: מה הם אשמים?

משה גפני: אני לא תוקף אותם.

משה גפני: אני ממש מדבר אתכם בידידות ובנועם.

משה גפני: אני צועק מפעם לפעם.

ולדימיר בליאק: חבר הכנסת גפני, יש חוק בממשלת החילופין שאתה חוקקת והצבעת עבורו בכנסת הקודמת.

משה גפני: מה זה רלוונטי?

משה גפני: הוא ראש הממשלה החליפי.

אלכס קושניר: יש לנו גברת מכובדת ב-זום שמחכה לשאלות ענייניות.

אלכס קושניר: נשאל אותו ואחר כך נחזור לוויכוח הזה.

משה גפני: בבקשה.

משה גפני: רשמת את השאלה שלי?

משה גפני: למה צריך לבזבז כסף?

אלכס קושניר: מה היא קשורה?

משה גפני: אז מי קשור?

משה גפני: שום דבר כאן לא קשור.

משה גפני: גם אני לא קשור.

נירה שפק: אני אשלח לך את מספר הטלפון של העוזרת של יאיר לפיד.

נירה שפק: הוא ישמח לשתות אתך קפה ותשאל אותו את כל השאלות.

ינון אזולאי: הוא מחכה לזה עוד מהביטול הקודם.

אלכס קושניר: נמצאת כאן עובדת מדינה.

אלכס קושניר: אתה ניסית להגן עליה ועכשיו אנחנו סתם מבזבזים את הזמן שלה.

אלכס קושניר: למה היא צריכה לשמוע את הקשקושים הפוליטיים שלנו?

משה גפני: אין בעיה.

משה גפני: אני רוצה תשובה גם על העניין הזה.

משה גפני: קודם כל על העובדים, אבל גם העניין הזה.

ינון אזולאי: תכנית 09-51-01, תפעול המטה בארץ, 7,189,000 שקלים, ארבע שיאי כוח אדם ו-67 חודשי עבודה בלתי צמיתה.

ינון אזולאי: כוח האדם הזה, הוא בנוסף?

ינון אזולאי: אתם מביאים אותו ממשרד אחר?

טל שחם: זאת ההתחשבנות בין המשרדים.

טל שחם: משרד החוץ נותן שירותים לנציגי משרדים אחרים שהם שליחים של המדינה בחוץ לארץ.

טל שחם: לדוגמה, למשרד הכלכלה יש עשרות נציגויות בחוץ לארץ, משרד החוץ הוא זה שנותן להם את שירותי השכר ומזמין להם את התפעול.

טל שחם: הרבה פעמים הם גם יושבים בתוך הנציגויות.

טל שחם: לכן משרד הכלכלה מעביר למשרד החוץ גם כסף וגם כוח אדם עבור זה שהם ינהלו להם את שירותי המינהל האלה.

ינון אזולאי: מה ההסכמים בין משרד החוץ למשטרת ישראל?

טל שחם: כנ"ל.

טל שחם: יש להם נציגים בחוץ לארץ.

אלכס קושניר: נספחי משטרה.

ינון אזולאי: תכנית 09-51-02, תפעול הנציגויות בחוץ לארץ.

ינון אזולאי: ראיתי שזה גם לגבי הסכמי אברהם.

ינון אזולאי: כמה סך כל התקציב של כל הסכמי אברהם?

טל שחם: יש עניין של תקציב חד פעמי להקמת ארבע נציגויות ויש תקציב שהוא עבור השוטף.

ינון אזולאי: החד פעמי להקמת ארבע הנציגויות.

טל שחם: בערך בין 70 ל-90 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: לכל נציגות?

טל שחם: לא.

טל שחם: לכל ארבעת הנציגויות.

משה גפני: הקבוע?

טל שחם: כן.

ינון אזולאי: מה זה כולל?

ינון אזולאי: בנייה של מקום, שכירות של מקום?

ינון אזולאי: אם אתה קונה מקום, הוא יעלה לך 10 מיליון ואם אתה שוכר מקום, יכול להיות שבשנה הראשונה הוא יעלה לך רק מיליון.

טל שחם: זה נכון אבל גם כשאתה שוכר מקום, יש הרבה מאוד עלויות לשפץ.

טל שחם: לדוגמה, אתה שוכר קומה במגדל בדובאי, יש הרבה מאוד עלויות, עלויות מאוד מאוד כבדות - - -

ינון אזולאי: אגב, כולם אומרים ששם זה זול.

ינון אזולאי: לא יודע איך אתם אומרים שזה יקר.

טל שחם: יש עלויות מאוד כבדות לבנות את המבנה מבפנים כדי שיעמוד בדרישות אבטחה.

משה גפני: אתם מבקשים 22 מיליון.

טל שחם: נכון.

טל שחם: מתקצבים לפי אבני דרך.

טל שחם: אני אקדים את השאלה הבאה שלכם, למה אנחנו מעבירים לקראת סוף שנה וזה לא בבסיס התקציב.

טל שחם: הפרויקטים האלה, ההקמה של הנציגויות הן On going.

טל שחם: ממש עכשיו רצים ובוחרים נכסים ולכן אנחנו מתקצבים אותם לפי הביצוע בפועל.

משה גפני: זה לא 22 אלא 70 מיליון.

טל שחם: בין 70 ל-90 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: אתה אומר אבני דרך.

טל שחם: אבני דרך, נחתם חוזה מול הקבלן, נחתם חוזה מול השיפוץ.

ינון אזולאי: מתי נראה את הנציגויות האלה מאוכלסות?

טל שחם: זה כדאי לשאול את משרד החוץ.

ינון אזולאי: משרד החוץ, סימה.

נח ימין: בעיקרון אנחנו אמורים עד סוף 2022 לסיים את הכול.

נח ימין: אנחנו לפי קצב ההתקדמות של אבני הדרך.

נח ימין: יכול להיות שיהיו לנו עיכובים אבל בעיקרון אנחנו אמורים לסיים בסוף 2022.

ינון אזולאי: בארבעת הנציגויות האלה מדובר ברכישה או בשכירות?

נח ימין: שכירות.

נח ימין: רוב העלויות הן עלויות של מיגון, אבטחה, בינוי, שיפוצים.

ינון אזולאי: אמרנו שאנחנו מדברים על ארבע נציגויות.

ינון אזולאי: נכון?

נח ימין: כן.

ינון אזולאי: יש נציגויות שכבר בפועל פועלות או עדיין אף אחת לא פועלת?

נח ימין: הן מאוישות.

נח ימין: כרגע הן פועלות באופן זמני.

נח ימין: אנחנו נמצאים כרגע במבנה זמני עד שנקים את מבנה הקבע.

ינון אזולאי: יש לכם יעד מתי הנציגות תיפתח במבנה הקבע?

נח ימין: המבנה הזמני קיים.

נח ימין: אנחנו צריכים כרגע לבנות את מבנה הקבע וזה יהיה לקראת סוף 2022, תחילת 2023.

ינון אזולאי: ועלות של כל נציגות, סדר גודל של 20 מיליון?

נח ימין: בערך 20 מיליון, כן.

ינון אזולאי: שזה לגבי הקמה.

ינון אזולאי: מה בשוטף?

נח ימין: בשוטף אנחנו כבר מתוקצבים.

נח ימין: כל נציגות לגופה.

ינון אזולאי: מה העלות השנתית של הכול?

טל שחם: זה כבר ניתן.

טל שחם: זה מופיע בתקציב 2022 בבסיס.

טל שחם: בערך עוד כ-70 מיליון שקלים.

טל שחם: הנציגויות האלה הן נציגויות יחסית יקרות יותר מנציגויות אחרות בגלל עלויות אבטחה.

משה גפני: שר החוץ מעורב בזה?

טל שחם: אני לא יודע.

נח ימין: מה הייתה השאלה?

משה גפני: שאלתי האם שר החוץ מעורב בזה והוא רוצה במקום הזה ולא במקום הזה.

אלכס קושניר: מה פתאום?

טל שחם: בבחירת הנכסים הוא לא מעורב.

משה גפני: אני שואל.

משה גפני: השאלה היא האם הוא מעורב.

משה גפני: האם באים ואומרים לו שבארבעת המקומות האלה התכנית היא לעשות במרכז העיר ובמקום הזה אנחנו עושים את זה בצד.

משה גפני: אני שואל האם הוא מעורב בזה כי בקורונה הוא לא מעורב.

נח ימין: הוא לא נכנס לשיקולים כאן.

אלכס קושניר: איך מתקבלת ההחלטה על בחירת המיקום?

טל שחם: יש ועדה ממשלתית בראשות סגן החשב הכללי שבוחר נכסים בחוץ לארץ.

משה גפני: לא שואלים את השר?

טל שחם: לא.

טל שחם: זאת ועדה מקצועית.

משה גפני: לא שואלים את השר אם הוא רוצה במרכז העיר.

טל שחם: הוועדה לא מתייעצת עם השר.

משה גפני: הוא שואל?

משה גפני: הוא מתעניין?

משה גפני: אתה לא יודע.

ולדימיר בליאק: אני חייב לומר משהו.

ולדימיר בליאק: הבוקר חבר הכנסת גפני אמר שהוא מכיר רק בראש ממשלה אחד, בנימין נתניהו.

משה גפני: זה לא נכון.

משה גפני: לא אמרתי את זה.

ולדימיר בליאק: זה מה שלפחות פורסם.

ולדימיר בליאק: במסגרת ממשלת נתניהו הוא מכיר בשר החוץ לפיד.

ולדימיר בליאק: נכון?

ולדימיר בליאק: זה מה שפורסם.

משה גפני: אני רוצה לתקן את מה שפורסם.

ולדימיר בליאק: יקי אדמקר.

משה גפני: אתה מכיר את הכתבים החרדים יותר טוב ממני.

משה גפני: אני לא לוקח אותם כל כך ברצינות.

משה גפני: אמרתי שמבחינת ראש הממשלה – כך אמרתי בנוכחותו, זה היה במדיקל סנטר – יש לי ביקורת עליו.

ולדימיר בליאק: על מי?

משה גפני: על נתניהו.

משה גפני: אמרתי.

משה גפני: הוא ישב שם.

משה גפני: היה אירוע חגיגי ואמרתי לו שיש לי ביקורת עליו אבל הוא ראש ממשלה טוב.

ולדימיר בליאק: היה ראש ממשלה.

משה גפני: כן.

משה גפני: היה ראש ממשלה אבל כשהוא היה ראש ממשלה, הוא ראש ממשלה טוב.

משה גפני: הוא ראש ממשלה שבהרבה מדינות בעולם אין מישהו ברמה שלו.

ולדימיר בליאק: אבל אתה מכיר ראש ממשלה אחר שמכהן עכשיו?

משה גפני: לא דיברנו עליו.

משה גפני: מה יש לדבר עליו?

ינון אזולאי: שאלה שאולי לא תדעי לענות עליה.

ינון אזולאי: בעבר שלחתי מכתבים למשרד החוץ וטרם נעניתי.

ינון אזולאי: לגבי הכת לב טהור.

ינון אזולאי: אולי את יכולה לענות לי.

ינון אזולאי: הכת נמצאת בגואטמלה והכת הזאת כנראה בדרך לאירן, לפי מה שפורסם.

ינון אזולאי: זאת כת שחטפה ילדים, ולא רק ילדים אלא גם משפחות חרדיות.

ינון אזולאי: עשו להן שטיפת מוח.

ינון אזולאי: אני טיפלתי ומטפל.

ינון אזולאי: אגב, השבוע אחד מהם התגייס והוא חייל בודד ואני בקשר אתו ומטפל בו.

ינון אזולאי: הם עוברים שם התעללויות והם אזרחי מדינת ישראל.

ינון אזולאי: יש כאלה שהם אזרחי ארצות-הברית ויש כאלה שהם אזרחי ישראל.

ינון אזולאי: נמצאים שם קרוב ל-120 או אפילו 160 שהם לבד, שהם אזרחי המדינה.

ינון אזולאי: פניתי כדי לדעת מה קורה בנושא הזה.

ינון אזולאי: חשוב לדעת אם את יודעת או יש מישהו אחר ב-זום שמכיר את הנושא הזה ויכול לענות לנו.

ינון אזולאי: ראינו כתבה בערוץ 12 או 13 לפיה הם עכשיו בדרך לאיראן.

טל שחם: היא מחטיבת הכספים במשרד החוץ.

טל שחם: אני לא חושב שתהיה לה תשובה.

ינון אזולאי: אתה נחמד כי אתה עוזר להם.

ינון אזולאי: עכשיו שאלתי אותה.

ינון אזולאי: תאר לך שהיא עברה בפרוזדור, שמעה ונכנסה לדיון כי אמרו לה שאגף התקציבים צריך לדעת מה העלות להביא כל ילד כזה וכמה נותנים לו כשהוא מגיע לארץ.

ינון אזולאי: אני מדבר ברצינות.

ינון אזולאי: למה אתה צריך לענות במקומה?

ינון אזולאי: אתה חושב שהיא לא יודעת לענות לנו?

ינון אזולאי: תאמין לי שהיא יודעת.

ינון אזולאי: כשאתה עונה לי, אתה לא מתחייב להעביר לי תשובה.

ינון אזולאי: כשהיא עונה לי, היא תעביר במשרד החוץ וידאגו לתת לנו תשובה וזה חשוב לי.

ינון אזולאי: אני לא שואל בשביל לא לקבל תשובה.

ינון אזולאי: אני שואל כי באמת אכפת לי ואני רוצה לקבל תשובה.

ינון אזולאי: אני טכבר שנתיים מטפל בנושא הזה.

אלכס קושניר: היא יצאה מה-זום.

ינון אזולאי: הנה, הוא אמר לה לצאת.

טל שחם: לא.

טל שחם: היא יצאה לפני.

ינון אזולאי: עכשיו צחקתי.

אלכס קושניר: בואו ננסה לבדוק את הסוגיה הזאת.

ינון אזולאי: אגב, ביקשתי את הדיון גם בוועדת חוץ וביטחון.

משה גפני: אתם מורידים הרבה כסף.

משה גפני: אני חושב שהשאלה של ינון היא שאלה חשובה.

משה גפני: אני רוצה לומר לך שאתם באים לכאן לוועדה ואתם צריכים לקחת בחשבון שכאשר מדובר על תוספות או העברות או פניות של משרד ממשלתי, צריך לדעת שיש שאלות שהן לא רק התקציב אלא גם מסביב.

משה גפני: אתם צריכים לדעת לתת תשובות ואם אתם לא יודעים, תתקשרו ותשאלו.

משה גפני: הוא שואל שאלה קריטית.

טל שחם: לא התכוונתי להעליב את חבר הכנסת ינון אזולאי.

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: מה פתאום?

ינון אזולאי: זה לא מהמקום הזה.

משה גפני: אתם מורידים 26 מיליון שקלים, למעלה מ-26 מיליון שקלים מסעיף של יהדות התפוצות.

טל שחם: כן.

טל שחם: כמו המקור מהפנייה של רשות הטבע והגנים.

משה גפני: זה מקור להעברת כסף?

טל שחם: השנה זה כסף שלא מנוצל.

משה גפני: באמת?

טל שחם: כן.

ינון אזולאי: בעודפי פלט של משרד החוץ היה 17 מיליון ו-317 אלף שקלים.

משה גפני: הם מורידים למעלה מ-26 מיליון שקלים.

טל שחם: בפרויקט תגלית, התכנית מתוקצבת לפי החלטת ממשלה בכ-160 מיליון שקלים בשנה.

טל שחם: השנה אנחנו עובדים מול החשבות כדי לראות כמה באמת יצא בפועל לפרויקט.

טל שחם: יצאו בין 50 ל-70 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: התייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: אנחנו יוצאים להתייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: נחזור בשעה 14:45.

משה גפני: רגע.

משה גפני: על העובדים לא נקבל תשובה?

אלכס קושניר: נקבל אבל לא עכשיו.

משה גפני: מתי?

אלכס קושניר: אתה יודע איך מתנהל משא ומתן.

משה גפני: אבל הממשלה לא תחזיק הרבה זמן מעמד.

משה גפני: לא נדע תשובה.

אלכס קושניר: נדע.

אלכס קושניר: אל תדאג.

אלכס קושניר: אני מחדש את הישיבה.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על פניות 76 עד 81, משרד החוץ.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר

משה גפני: אני נגד.

משה גפני: מה עם העובדים?

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

ינון אזולאי: רוויזיה.

משה גפני: רוויזיה.

אלכס קושניר: כמובן יש רוויזיה.

משה גפני: אנחנו עוברים לסדר היום בלי לקבל תשובה על העובדים?

אלכס קושניר: אנחנו נקבל תשובה על העובדים.

נירה שפק: הייתה כל הזמן הסכמה – הבהרנו את זה לגבי הכול - שכל הפניות לא מפריעות להצבעה.

משה גפני: לא קיבלנו תשובות.

אלכס קושניר: הפנייה הבאה, מספר 85 ו-86, משרד המשפטים.

עידו חי: שלום לכולם.

עידו חי: אגף התקציבים, משרד האוצר.

ינון אזולאי: אם אפשר לשאול מראש, מנדלבליט ב-זום?

ינון אזולאי: יש לנו כמה שאלות.

משה גפני: יש לך את כל ההקלטה?

אלכס קושניר: כן.

משה גפני: שמעת את כל ההקלטה?

משה גפני: אני רוצה להגיד לך דבר תורה.

אלכס קושניר: לא עכשיו.

משה גפני: עכשיו.

משה גפני: זאת דקה.

משה גפני: זה הרי בהקלטה שלו.

אלכס קושניר: איזו הקלטה?

משה גפני: ההקלטה.

אלכס קושניר: בבקשה, קצר אבל זה על חשבון ההתייעצות הסיעתית הבאה.

משה גפני: לא.

משה גפני: מה פתאום?

משה גפני: תאמין לי שאתה תעשה בזה שימוש.

משה גפני: כתוב בפרשה שאנחנו קוראים השבת שפרעה אמר כל הבן הילוד היאורה תשליכוהו.

משה גפני: לזרוק אותו, כל בן שנולד.

משה גפני: אומר התרגום אונקלוס, הוא תרגם את התורה לערבית - ואין לו סמכות לשנות אלא רק לתרגם - והוא כותב:

משה גפני: כל בראדי איטיאלי ליהודאיי.

משה גפני: כל בן שנולד ליהודים, צריך לזרוק ליאור.

משה גפני: הרי התורה אומרת את כל הבנים במצרים זורקים ליאור ולמה דווקא הוא אומר על היהודים?

משה גפני: אמרתי שמצרים הייתה מעצמה עולמית, חזקה, גדולה, לא יכלה לעשות חוק לא שוויוני, לא יכלו לכתוב בספר החוקים רק בן של יהודי.

משה גפני: הוא אמר שכל הבן הילוד, כולם צריכים לזרוק.

משה גפני: החוק הוא שוויוני.

משה גפני: ישב זה שאחראי על הקריטריונים במשרד המשפטים ואמר שזה נכון שכתוב בחוק כל הבן הילוד, אבל הקריטריון אומר שרק יהודי צריך לזרוק.

משה גפני: אמרתי את זה בוועדת החוקה – זה היה באותו שבוע של פרשת שמות – וכולם הבינו למי אני מתכוון.

משה גפני: היה מישהו ממשרד המשפטים, אחראי על הקריטריונים.

משה גפני: עיתון "הארץ" כתב את זה והוא ביקש ממשרד המשפטים תגובה.

משה גפני: כתב עיתון "הארץ" בעמוד הראשון: "תגובת משרד המשפטים.

משה גפני: משרד המשפטים לא מגיב על דברי תורה של הרב גפני".

אלכס קושניר: הנה, גם אני לא מגיב.

ינון אזולאי: אבל לי מותר להגיב ולשאול אותך.

ינון אזולאי: אם היה שם חוק שוויוני, למה רק את הבנים ולא גם את הבנות.

משה גפני: הוא אחרי כן באמת יוריד לנו מההתייעצות הסיעתית.

ינון אזולאי: אגב, גם לזה יש תשובה.

ינון אזולאי: מכיוון שידעו שהגואל יבוא מהבנים.

אלכס קושניר: אחרי האתנחתא הזאת, בבקשה, נמשיך.

עידו חי: הפנייה התקציבית נועדה לתקצוב סך של 10 מיליון שקלים בהוצאה בסעיף 08, משרד המשפטים, הנהלת בתי המשפט ורשות האכיפה והגבייה, לביצוע שינויים פנימיים בתקציב משרד המשפטים וכן להגדלה של ההוצאה המותנית בהכנסה בסך של 12 מיליון שקלים.

עידו חי: מדובר בגופי מטה עם התקשרויות רכש רבות.

ינון אזולאי: אם אפשר להסביר לאט.

משה גפני: כן.

משה גפני: לאט לאט כי עם משרד המשפטים יש לנו דרך.

עידו חי: מדובר בגופי מטה עם התקשרויות רכש רבות ופרויקטים הנפרסים על פני חודשים ארוכים.

משה גפני: מי מדבר?

משה גפני: מה התפקיד?

עידו חי: רפרנט משפטים, אגף התקציבים, משרד האוצר.

משה גפני: אני רואה שאתם מוסיפים כסף.

אלכס קושניר: תן לו לסיים לקרוא.

עידו חי: השינויים הפנימיים בסעיף נועדו לצורך התאמת התקציב לקצב הביצוע השנתי בפועל של אותם פרויקטים שהיה לעתים שונה מתחזיות הביצוע.

עידו חי: כמו כן נועדה הפנייה לתקצוב 2 מיליוני שקלים בהוצאה בגין תקציבים קואליציוניים, מיליון שקלים עבור הנגשת המידע באתר בשפה הרוסית וכן מיליון שקלים עבור היחידה למשפט עברי במשרד המשפטים.

משה גפני: מי ביקש את זה?

משה גפני: מה זה הסכם קואליציוני?

משה גפני: צריך את זה או לא צריך את זה?

ינון אזולאי: תן לו לסיים.

עידו חי: סיימתי.

ינון אזולאי: שלושה עמודים, סיימת?

משה גפני: יאיר לפיד אמר שאין דבר כזה לקחת כספים קואליציוניים.

משה גפני: צריך את הכסף הזה, שיהיה בבסיס התקציב.

משה גפני: לא צריך אותו, גם בכספים קואליציוניים לא צריך אותו.

משה גפני: צריך את זה או לא צריך את זה?

עידו חי: אני אפנה את השאלה לנציג משרד המשפטים.

ינון אזולאי: לפעמים כשאני מדבר עם האוצר, נראה לי שאני מדבר עם מנחה בתכנית רדיו.

ינון אזולאי: אני מפנה לפה ומפנה לשם.

אלכס קושניר: משרד המשפטים, בבקשה.

אברהם שלם: תקציבן משרד המשפטים.

אברהם שלם: לגבי הכספים הקואליציוניים.

אברהם שלם: היחידה למשפט עברי מתוקצבת בתקציב בסיסי אצלנו במשרד.

משה גפני: בכמה?

אברהם שלם: כ-360 אלף שקלים.

אברהם שלם: כל תוספת נוספת שאנחנו מקבלים, אנחנו מרחיבים את הפעולה.

משה גפני: השאלה אם צריך או לא צריך.

אברהם שלם: ביחידה המשפטית יש פעילות.

אברהם שלם: ודאי שצריך את הכסף.

משה גפני: היא מתוקצבת ב-300 אלף שקלים.

משה גפני: חושב משרד המשפטים ואתה בהסכם הקואליציוני מוסיף להם עוד כמה?

אברהם שלם: עוד מיליון שקלים.

משה גפני: פי שלוש ממה שיש להם בבסיס.

משה גפני: כשעשית את התקציב, לא ביקשת את הכסף הזה?

ינון אזולאי: של מי המיליון?

ולדימיר בליאק: שלי.

ינון אזולאי: עבור תרגום לרוסית.

ינון אזולאי: נכון?

ולדימיר בליאק: נכון.

ולדימיר בליאק: של אתר כל זכות.

ינון אזולאי: אתה רואה, אני עובר על החומר.

טל שחם: אני אולי אתייחס באופן רוחבי לכל השאלה סביב הכספים הקואליציוניים.

טל שחם: בסופו של דבר חלק מהחלטת המדיניות של הממשלה - - -

ינון אזולאי: רגע.

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: חבל שתתייחס.

טל שחם: אני כאן כל עוד אתם כאן.

משה גפני: אבל אנחנו שואלים את משרד המשפטים.

משה גפני: עם כל הכבוד, אני לא רוצה שיהיה כסף קואליציוני.

משה גפני: אני רוצה שכסף קואליציוני יהיה בבסיס התקציב.

משה גפני: אני התחייבתי שאם אני חוזר לקואליציה כלשהי, כל הדברים האלה לא יהיו אלא יהיו בבסיס התקציב.

ינון אזולאי: מה שצריך.

משה גפני: עכשיו הגיעה ממשלה חדשה, ממשלת שינוי וריפוי.

משה גפני: הם דיברו כל הזמן נגד הכספים הקואליציוניים.

משה גפני: צריך לתרגם את זה לרוסית - זה צריך להיות בבסיס התקציב.

משה גפני: למה זה צריך להיות בכסף קואליציוני?

אלכס קושניר: זה פרויקט חד פעמי.

משה גפני: מה חד פעמי?

אלכס קושניר: מתרגמים וזהו.

משה גפני: אני מצטט את יאיר לפיד.

משה גפני: כל הזמן הוא אמר - ואני קיבלתי את זה ואמרתי את זה כמה פעמים.

קריאה: התחילו עם ה-חמד ואחר כך יעברו הלאה.

משה גפני: גם ב-חמד עובדים עליכם.

ינון אזולאי: משרד המשפטים, אני רוצה להבין דבר אחד.

ינון אזולאי: אתה אומר שבתכנית הזאת יש 330 אלף שקלים.

אברהם שלם: כן, במקור.

ינון אזולאי: מיליון שקלים, פי שלושה וקצת, אתה לוקח בהסכם קואליציוני.

ינון אזולאי: אגב, ההסכם הקואליציוני הזה אלה דברים שהוסכמו בעל פה, נכון?

אברהם שלם: לא.

אברהם שלם: הכול בכתב.

אברהם שלם: החלטת הממשלה 289.

ינון אזולאי: "פורט ההסכם הקואליציוני עם הנציגים שאינם הסכם קואליציוני שהושגו בעל פה עם חברי הכנסת מהסיעות השונות".

ינון אזולאי: מה זה?

ינון אזולאי: הסעיף הראשון בחוות הדעת של עורכת הדין אסתי פלדמן.

ינון אזולאי: "בטרם אישור התקציב לשנת 2021, בקריאה שנייה ושלישית, הונח והוצג בפני חברי ועדת הכספים מסמך המהווה חלק מפרוטוקול דיוני הוועדה שבו פורט הסכם פרטים ותקציבים שאינם הסכמים קואליציוניים אשר הושגו בעל פה עם חברי הכנסת מהסיעות השונות".

ינון אזולאי: אני רוצה לדעת האם זה הסכם קואליציוני בכתב או בעל פה?

טל שחם: זה לא נוגע לכספים שכאן.

טל שחם: כל מה שהיה בעל פה, התרחש בחדר הזה בוועדה והוקרא בפני חברי הכנסת.

ינון אזולאי: יכול להיות שאנחנו לא יודעים.

ינון אזולאי: אני רוצה להמשיך כי לא תמיד אני קורא טוב ואתם תעזרו לי.

ינון אזולאי: "עם הסכמים אלה נמנה בין היתר ההסכם שהושג עם חבר הכנסת ולדימיר בליאק בדבר תוספת של מיליון שקלים בשנת 2021 למטה משרד המשפטים לטובת הנגשת מידע בשפה הרוסית, מספר תכנית 08".

ינון אזולאי: כלומר, זה ממשיך את זה.

ינון אזולאי: ההסכם הזה שאנחנו מדברים עליו, הוא בעצם מה שהושג בעל פה?

טל שחם: הכוונה בעל פה היא שזה הושג במהלך הדיונים בכנסת והמסמך שכולל את אותם כספים קואליציוניים הוצג כאן בוועדה.

טל שחם: הוא נמצא גם באתר הוועדה, פורסם לציבור והוצג לכם.

ינון אזולאי: זה עבור תרגום של 550 דפים, שזה בשלב הראשון מישהו ביקש.

ולדימיר בליאק: 560 דפים.

ינון אזולאי: 550 דפים לאורך שנת 2022.

ינון אזולאי: אולי יש לך עוד עשרה דפים שאתה רוצה לרשום בהם דבר תורה.

ולדימיר בליאק: יש כאן 560 דפים.

ולדימיר בליאק: תסתכל.

ינון אזולאי: אני מסתכל בסעיף 8 אבל לא משנה.

ולדימיר בליאק: בסעיף 8.

ולדימיר בליאק: כ-550.

ינון אזולאי: זה בסדר, קח עוד עשרה דפים, מצדי תכתוב בהם דבר תורה, תכתוב משהו לבוחר, הכול בסדר.

ינון אזולאי: כלומר, 560 דפים.

ינון אזולאי: כמה עולה בערך לתרגם כל דף?

ינון אזולאי: אני לא יודע לעשות חשבון.

טל שחם: אני לא יודע להגיד אם העלות גבוהה יותר כאשר מדובר בעמוד אחד.

טל שחם: בסופו של דבר זאת התקשרות.

ינון אזולאי: ולדימיר, זה לא חס ושלום נגדך.

ינון אזולאי: עשית מעשה טוב אבל אני רוצה שבמיליון שקלים יתרגמו 1,100 עמודים ולא 550.

ולדימיר בליאק: אני פניתי לגורמי המקצוע במשרד לשוויון חברתי.

אלכס קושניר: הסיפור הזה של אתר כל זכות, אתה מכיר אותו.

אלכס קושניר: זה אתר מאוד מאוד מורכב עם תרגום מאוד מאוד מורכב.

אלכס קושניר: בסופו של דבר גם הטמעה מאוד מאוד מורכבת.

ינון אזולאי: אני חס ושלום לא נגד.

ינון אזולאי: צריך לתרגם.

אלכס קושניר: אתה יודע מצוין שכל רכש ממשלתי מתבצע באמצעות מכרז.

ינון אזולאי: יש כאן גם את הפירוט.

ינון אזולאי: סך הכול עלות תרגום – 588 שקלים, השקעה ישירה בשיווק – 200 אלף.

ינון אזולאי: סך הכול תקורות – אני גם לא יודע למי התקורות אם המשרד עושה את זה – אנחנו מגיעים ל-212 אלף.

ינון אזולאי: בסכומים האלה זה משהו שנשמע בלתי סביר.

אלכס קושניר: זה לא המשרד עושה.

ינון אזולאי: אולי משרד המשפטים יודע לענות על זה.

ינון אזולאי: אם אנחנו הולכים לקחת את מיליון השקלים האלה – ומבורך מה שרוצה ולדימיר וזה בסדר גמור כי אכן חייבים שגם דוברי הרוסית ידעו – זה חשוב מאוד.

ינון אזולאי: תכף אני אשאל אותך לגבי שאר השפות.

ינון אזולאי: הגדלת את הסכום מ-330 אלף שקלים בעוד מיליון שקלים, סכום שהוא פי שלושה מהסכום הקיים.

אברהם שלם: במחילה מכבודו, אנחנו לא מדברים על אותו כסף.

אברהם שלם: 330 אלף זה משפט עברי.

ינון אזולאי: סליחה.

משה גפני: כמה כסף יש היום לתרגום?

אברהם שלם: הנושא של אתר כל זכות הוא התקשרות שהיא מבוצעת מספר שנים עם משרד המשפטים.

אברהם שלם: כרגע האתר תורגם גם לשפה הערבית.

ינון אזולאי: כמה עולה לכם לתרגם לשפה הערבית?

משה גפני: כמה כסף יש?

אברהם שלם: העלות שמונגשת לכם שם, היא העלות שנגזרה מאותן עלויות שפחות או יותר עולות היום בהנגשה לשפה הערבית.

ינון אזולאי: אני מציע לכם שתעשו בדק בית לגבי המחירים האלה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: ינון, אני חייבת להתייחס.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני הייתי חלק מהוועדה שהקים משרד המשפטים, ועדה ציבורית לליווי של ההקמה של כל זכות.

ג'ידא רינאוי-זועבי: כל זכות הוא לא רק מתרגם אלא הוא גם מנגיש מידע עבור אוכלוסיות שהן מודרות מלכתחילה.

משה גפני: כמה כסף יש לזה?

ג'ידא רינאוי-זועבי: הוא יוכל להשיב.

משה גפני: כמה כסף יש באתר הזה?

משה גפני: בתקנה התקציבית.

משה גפני: כמה כסף יש בבסיס?

אברהם שלם: בסופו של דבר המשרד משקיע כל שנה בין 4 ל-7 מיליון שקלים במיזם הזה.

אברהם שלם: יש כאן גם השתתפות של ישראל דיגיטלית.

אברהם שלם: הסיבה שהתקציב נע בכמות, היא כי יש מיזמים שהם חד שנתיים שמדי פעם הם נכנסים כתקציבים חד פעמיים.

ינון אזולאי: כמה דפים בסך הכול יש באתר?

ינון אזולאי: כאן התרגום ל-550 דפים.

ינון אזולאי: אני מאמין שלקחתם את החלק הארי.

ינון אזולאי: האם הכול מתורגם למשל לערבית?

ינון אזולאי: כל האתר מתורגם לערבית?

ינון אזולאי: כל הדפים מתורגמים לערבית?

ולדימיר בליאק: הוא בכלל לא מתורגם.

אברהם שלם: הוא תורגם לערבית.

ולדימיר בליאק: הוא מתורגם לערבית?

ולדימיר בליאק: לא לפי מה שאני יודע.

ג'ידא רינאוי-זועבי: כל הטפסים של הביטוח הלאומי ודברים מהסוג הזה.

ולדימיר בליאק: מתורגם לערבית?

ג'ידא רינאוי-זועבי: כן.

ג'ידא רינאוי-זועבי: ודאי.

ינון אזולאי: הם תורגמו לערבית מכסף קואליציוני?

אברהם שלם: לא.

אברהם שלם: כרגע זה מתוקצב כרגיל.

ינון אזולאי: הוא מתורגם לאנגלית?

ג'ידא רינאוי-זועבי: למה לאנגלית?

ג'ידא רינאוי-זועבי: זה אמור להיות לאוכלוסיות שהן חלשות בעברית.

ינון אזולאי: אין בעיה.

ינון אזולאי: זה מתורגם לצרפתית?

ינון אזולאי: את צודקת.

ינון אזולאי: זה מתורגם לאמהרית?

אברהם שלם: אני אבדוק לאיזה שפות הוא מתורגם.

ינון אזולאי: אני אומר שמה שצריך להיות מתורגם לשפות, זה לא צריך לבוא בצורה כזאת.

ינון אזולאי: כמו שיש תרגום לשפה הערבית שזה חשוב, זה מתורגם ומתוקצב, אין שום סיבה שלא יהיה תקצוב לתרגום לאמהרית וגם לצרפתית, ועכשיו שיש לנו הסכם עם איחוד האמירויות, אני גם דורש שתבדוק את השפה המרוקאית.

ינון אזולאי: זה מאוד חשוב לי.

ינון אזולאי: יש לי שם משפחה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: ינון, מרוקאית היא ערבית.

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: זה לא אותו הדבר.

משה גפני: הבנתי שלגבי הנושא של האתר הזה של התרגום ומה שנלווה לזה, אמרת שיש שבעה מיליון שקלים.

אברהם שלם: כל האתר כולו, התקציב השנתי נע בין 4 ל-7 מיליון שקלים.

משה גפני: בא הסכם קואליציוני ומוסיף עוד מיליון שקלים להנגשת מידע בשפה הרוסית.

משה גפני: אני לא מבין את הסעיף הראשון.

משה גפני: אתה אומר שיש 300 אלף שקלים בסעיף של המשפט העברי ומוסיפים פי שלושה וחצי בהסכם קואליציוני.

משה גפני: מה אתם עושים עם הכסף הזה?

אברהם שלם: אני אסביר.

אברהם שלם: הנושא של המשפט העברי הוא תלוי התקצוב.

אברהם שלם: זאת אומרת, יש לנו שם מחקרים.

משה גפני: למה?

משה גפני: למה הוא תלוי תקציב?

אברהם שלם: כל דבר הוא תלוי תקציב.

משה גפני: רגע.

משה גפני: לא הסברתי את עצמי.

משה גפני: אני אסביר לך.

משה גפני: משרד המשפטים, כמו כל משרד אחר, יושב עם משרד האוצר והוא אומר לו אלה נושאים שהוא צריך בתקציב.

משה גפני: אחרי כן, אם יש תוספות או אין תוספות, זה סיפור בפני עצמו, אבל קודם כל הוא מדבר על בסיס התקציב שלו.

משה גפני: האם אתם, עת ישבתם עם משרד האוצר, אמרתם שלמשפט העברי צריך 300 אלף שקלים?

משה גפני: האם זה היה המצב?

משה גפני: האם אמרתם שצריך יותר ומשרד האוצר לא נתן?

אברהם שלם: זה אחד הסעיפים שממשיך מדי שנה באותה כמו כסף.

משה גפני: ביקשתם יותר או לא ביקשתם?

אברהם שלם: העלינו את הדרישה בדיוני התקציב אלא שלמשרד יש סדרי עדיפויות.

משה גפני: זה מראה שהמשפט העברי הוא דבר זניח לחלוטין במשרד.

אברהם שלם: לא.

משה גפני: 300 אלף שקלים וכאן באים עם מיליון שקלים שמוסיפים בהסכם קואליציוני.

אברהם שלם: המשרד מאוד מאוד מכבד את המשפט העברי ויש במשרד יחידה למשפט עברי.

משה גפני: בלי סיסמאות.

משה גפני: כסף.

משה גפני: תקציב הוא פונקציה של פעילות.

משה גפני: אתם אמרתם למשרד האוצר שצריך 300 אלף שקלים למשפט העברי.

אברהם שלם: כן.

משה גפני: מה צריך תוספת כוח אדם ליועץ המשפטי לממשלה?

משה גפני: מה קרה?

עידו חי: לא מדובר בתוספת כוח אדם.

עידו חי: מדובר על תקנים בתכנית של פרקליטות המדינה שהאיוש בפועל היה נמוך מתחזיות האיוש וחלק מהתקנים הועברו לתכניות אחרות בסעיף בו האיוש היה גבוה מתחזיות האיוש.

משה גפני: אתה צריך להגיד לי את זה לאט כי לא הבנתי כלום.

משה גפני: אני מתקשה בהבנת הנקרא.

ינון אזולאי: על איזו תכנית אתה מדבר?

עידו חי: 08-51-03.

משה גפני: בנושא הזה של ההעברה, אתם מבקשים מאתנו שנאשר תקציב כי צריך להחזיר או להוסיף או לא חשוב מה.

משה גפני: לפני כן היו 100 עובדים ועכשיו אתם רוצים 110 עובדים.

משה גפני: זה מה שכתוב כאן?

משה גפני: אני שואל למה.

משה גפני: מה קרה?

משה גפני: (היו"ר ולדימיר בליאק)

עידו חי: האיוש בפועל בתכנית פרקליטות המדינה היה נמוך.

עידו חי: האיוש בפועל בתכנית 08-51-03, פרקליטות המדינה, היה נמוך מתחזיות האיוש ולכן הועברו מספר תקנים לתכניות בהן האיוש בפועל היה גבוה.

משה גפני: אתה רוצה שאני אקבל את מה שאתה אומר?

משה גפני: יש לך מטרה או שלא חשוב אם אני לא אקבל?

משה גפני: פרקליטות המדינה לא הוקמה היום.

משה גפני: היא הוקמה עם קום המדינה.

משה גפני: כל השנים עובדים בפרקליטות המדינה ואני שואל מה קרה בדרך, מה אתם מבקשים עכשיו.

משה גפני: תגיד שיש תוספת בגלל שיש יותר עבריינים והפרקליטים צריכים להגיש תביעות דיבה ותביעות פליליות, את זה אני מבין.

משה גפני: אני שואל האם קרה משהו שאנחנו לא יודעים.

ינון אזולאי: וגם ממתי הוספתם את זה.

עידו חי: ככלל, איוש התקנים מתבצע לאורך השנה.

עידו חי: יש מקרים בהם האיוש הוא גבוה יותר מהתחזיות, יש מקרים בהם יש קושי לגייס והאיוש נמוך.

ינון אזולאי: אבל אם אתה רואה באמצע השנה שיש לך את הבעיה, אתה תיתן לזה להמשיך?

עידו חי: מה הכוונה?

ינון אזולאי: אתה אומר שיש לך בעיה של איוש תפקידים שבמשך השנה אתה רואה את זה.

עידו חי: אלה דברים שאי אפשר לדעת בכל חודש במהלך השנה.

עידו חי: אפשר להגיע אליהם בסוף השנה.

ינון אזולאי: תוך כדי אתה לא יכול לעשות שינוי?

ינון אזולאי: תוך כדי אתה רואה שיש בעיה, נכון?

ינון אזולאי: לא שבסוף השנה אתה אומר שהייתה לך בעיה לפני חצי שנה.

ינון אזולאי: סתם דוגמה, אם נלך על הסניגוריה הציבורית, אתה יודע שתוך כדי יש לך בעיה בסניגוריה הציבורית כי חסרים לך סניגורים ואתה אומר שאתה צריך להביא סניגורים.

ינון אזולאי: אז אתה עושה מיקור חוץ, אתה מנסה למצוא את הפתרונות.

ינון אזולאי: אנחנו שואלים כאן, אם אתה מדבר כאן על איוש של כוח אדם ואתה אומר שתוך כדי ראית שיש לך בעיה, איפה היית במשך השנה ואיך הסתדרת בלי זה?

אברהם שלם: האיוש בפועל בפרקליטות המדינה נעשה על ידי מכרז מאגר של פרקליטים.

אברהם שלם: המכרז הנוכחי הסתיים וכרגע אנחנו ממתינים לתוצאותיו של המכרז הנוכחי.

ינון אזולאי: שם אתם מוסיפים פרקליטים?

אברהם שלם: כן.

אברהם שלם: תהיה תוספת של פרקליטים.

ינון אזולאי: תוספת במיקור חוץ?

אברהם שלם: לא.

אברהם שלם: לא במיקור חוץ.

אברהם שלם: שיא כוח אדם.

ינון אזולאי: שזאת תוספת של כוח אדם.

אברהם שלם: נכון.

ינון אזולאי: של 10 תקנים?

אברהם שלם: הפנייה מתארת את חוסר באיוש שנוצר בפרקליטות וכתוצאה ממנו ניידנו שיא כוח אדם.

ינון אזולאי: אני לא מבין.

ינון אזולאי: חוסר באיוש כי יש כאלה שהתפטרו או שפרשו או שחסר לך כי העבודה מרובה ואתה צריך עוד 10 תקנים?

ינון אזולאי: זאת שאלה פשוטה.

ינון אזולאי: מה זה החוסר באיוש?

משה גפני: שאלת את זה נורמלי.

משה גפני: אני מנסה כבר חצי שעה לשאול את זה.

ולדימיר בליאק: מה הסיבה לתוספת בכוח אדם?

ינון אזולאי: הנה, שאל הכי נורמלי וזה בלי תרגום.

ולדימיר בליאק: ועכשיו התשובה.

עידו חי: אין תוספת בפנייה של כוח אדם.

עידו חי: מדובר בהעברה טכנית של תקנים - - -

ינון אזולאי: תוספת של 10 שיא כוח אדם בגין איוש.

ינון אזולאי: אתם משגעים אותי.

ינון אזולאי: אני מקריא לכם.

ינון אזולאי: אתם חושבים שאנחנו לא יודעים לקרוא.

ינון אזולאי: אולי אנחנו לא מבינים.

עידו חי: בתיאור הפנייה המלא בטבלה אפשר לראות מינוס 29 תקנים בתכניית 08-51-03, פרקליטות המדינה.

עידו חי: מינוס 29 תקנים שלא אוישו במסגרת מכרז.

ינון אזולאי: למה לא אוישו 29 תקנים?

ינון אזולאי: מה קרה אתם פתאום?

תמר לוי בונה: אני אסביר.

תמר לוי בונה: אגף תקציבים, משרד האוצר.

תמר לוי בונה: בסך הכול מה שמתואר בפנייה הזאת זה שעושים התאמות טכניות – ותכף אני אסביר מה זה אומר – בסוף שנה בהתאם לקצבי הביצוע.

תמר לוי בונה: כלומר, כשאנחנו נמצאים במועד הגשת התקציב, אנחנו עוד לא יודעים כמה מכרזים יאוישו בפרקליטות וכמה מכרזים יאוישו בייעוץ המשפטי לממשלה.

תמר לוי בונה: אלה לא תקנים תוספתיים.

תמר לוי בונה: בהתאם לאיושים בפועל, כלומר, אנחנו רואים בסוף שנה האם למכרז הולך להיבחר מועמד בדצמבר או בינואר, אנחנו עושים את ההתאמות הטכניות האלה.

תמר לוי בונה: מתי יגיעו תוספות כוח האדם לגופים האלה?

תמר לוי בונה: בשנת 2022 כיוון שלאייש מכרז לוקח הרבה זמן ושנת 2021 הייתה שנה קצרה ממועד אישור התקציב ועד סוף השנה.

תמר לוי בונה: כרגע אלה רק התאמות טכניות בהתאם למי שהספיק להכניס את המכרזים בזמן או לא, הייעוץ המשפטי או הפרקליטות, ולכן אתה רואה את זה במשחק סכום אפס ובשנת 2022, בהתאם לצרכים, אז אתה תראה תוספות כוח אדם כשהן כבר מופיעות בבסיס.

תמר לוי בונה: רובן הגדול.

משה גפני: ברשותך, אנחנו מדברים עכשיו על העברה של שנת 2021.

משה גפני: על זה אנחנו מדברים.

תמר לוי בונה: כן.

משה גפני: המציאות היא שיש יותר תקנים אחרי שיאושר התקציב הזה, בהתאם לתקציב שאנחנו מאשרים.

משה גפני: את אומרת שצריך את זה לשנה הבאה.

תמר לוי בונה: לא.

תמר לוי בונה: לא הסברתי את עצמי כמו שצריך.

משה גפני: לא.

משה גפני: הסברת טוב.

תמר לוי בונה: בסעיף 08 אנחנו בסך הכול מדברים על ניודים של תקינה בהתאם למימוש של המכרזים.

תמר לוי בונה: כלומר, בפרקליטות המדינה יצאו לדרך עם 20 מכרזים – סתם, כמספרי אצבע, אלה לא המספרים – ומתוכם נקלטו רק שבע.

משה גפני: באיזו שנה?

תמר לוי בונה: השנה.

תמר לוי בונה: במועד העברת התקציב לכנסת עוד לא ידענו מה יהיו הקליטות כאן והקליטות שם ולכן אנחנו עושים העברות טכניות, אגב, בדומה לקצבי ביצוע במזומן, מה שאתם רואים כאן הרבה, שקשה להעריך, כאשר אנחנו מגישים את התקציב לכנסת, מה בדיוק יהיה המימוש.

תמר לוי בונה: זה אותו הסיפור.

משה גפני: עשרת התקנים האלה עליהם מדובר, הם זכו במכרזים?

משה גפני: זה המצב?

ולדימיר בליאק: כן.

ולדימיר בליאק: זה מה שאני מבין.

משה גפני: אתה לא מבין נכון.

ולדימיר בליאק: למה?

משה גפני: תכף תראה.

משה גפני: עשרה אנשים זכו במכרזים הללו?

משה גפני: משרד המשפטים, עשרה אנשים זכו או לא זכו?

משה גפני: הם צריכים 29 תקנים.

תמר לוי בונה: בסוף השאלה היא מה המימושים בכל אחד מהתקנים.

משה גפני: אני שואל האם המימושים הם עשרה.

משה גפני: למה לא 11, למה לא 9, למה לא 20?

תמר לוי בונה: המימושים הם בהתאם למימוש.

קריאה: להבנתי זה לא מומש.

תמר לוי בונה: אבל יש הרבה תקינה בסעיף בלי קשר.

תמר לוי בונה: בסוף אנחנו עושים התאמות טכניות בין התכניות בהתאם למימושים בפועל.

ינון אזולאי: משנת 2020 גדל לכם כוח האדם בשנת 2021?

תמר לוי בונה: למשרד המשפטים?

ינון אזולאי: כן, למשרד המשפטים.

משה גפני: הוא גדל.

אברהם שלם: כן.

אברהם שלם: גדל.

משה גפני: בכמה?

משה גפני: אנחנו מדברים על הפרקליטות.

אברהם שלם: בכמה עלה האיוש בפרקליטות בין 2020 ל-2021?

ינון אזולאי: כן.

אברהם שלם: אני יכול לבדוק.

ינון אזולאי: אני אגיד לך למה אני שואל.

ינון אזולאי: אני מבין מה שהיא אומרת, שבסוף שנה נראה את 10 שיאי כוח האדם האלה, כלומר, את התוספת של כוח אדם.

ינון אזולאי: מעניין אותי מה קרה משנת 2020 ל-2021.

ינון אזולאי: מה הביא לעלייה הזאת.

עידו חי: מבחינת ביצועי כוח אדם, פרקליטות המדינה בשנת 2020, יש ביצוע בפועל של 1,361 תקנים, בשנת 2021 יש ביצוע בפועל של 1,365 תקנים.

ינון אזולאי: כלומר, עוד 4 תקנים.

משה גפני: למה אתם מבקשים עשרה תקנים?

עידו חי: אנחנו לא מבקשים בפרקליטות המדינה 10 תקנים.

ינון אזולאי: הם מבקשים בייעוץ המשפטי לשנת 2022.

ולדימיר בליאק: בייעוץ המשפטי.

ינון אזולאי: חלק מזה לא אויש, חלק מה-10 האלה שלא אוישו.

ינון אזולאי: נכון?

אברהם שלם: על איזה 10 אתה מסתכל?

משה גפני: אני מסתכל על שבסופה מסומן 102.

ולדימיר בליאק: 08-51-02.

ינון אזולאי: בסך הכול עלו בארבעה מ-2020 ל-2021.

עידו חי: סך הכול בייעוץ המשפטי לממשלה, 10 תקנים יותר.

משה גפני: אמרת 4.

עידו חי: המספרים שאמרנו עכשיו היו על הפרקליטות בתכנית 03.

ינון אזולאי: כמה מתוך ה-10 הולכים לפרקליטות?

ינון אזולאי: ה-4 האלה שאתה מדבר עליהם?

תמר לוי בונה: אלה לא תוספות כוח אדם.

ינון אזולאי: אחרי שזכו במכרז, הוא מנסה לאייש אותם.

ינון אזולאי: אני רק שואל אם מתוך ה-10 האלה, אלה ה-4 האלה.

עידו חי: בפרקליטות המדינה יש בסך הכול מינוס 29 תקנים ביחס לתקצוב המקורי בגלל תקנים שלא אוישו בפועל עד סוף השנה הזאת.

משה גפני: כמה מאיישים בפועל?

ינון אזולאי: יש משהו שלא מסתדר לי.

ינון אזולאי: יכול להיות שלא הבנתי אבל זה לא מסתדר לי.

ינון אזולאי: אם אנחנו מדברים על כוח אדם שגדל רק ב-4 משנת 2020 ל-2021, וכאן אנחנו אומרים תוספת של 10 שיא כוח אדם, שזה לא חדש אלא זה כי בגלל שלא אוישו ואנחנו רוצים לאייש אותם.

ינון אזולאי: נכון?

ינון אזולאי: הם נמצאים במערכת.

ינון אזולאי: זה לא חדש.

ינון אזולאי: אני שואל שאלה פשוטה.

ינון אזולאי: ה-10 האלה, איפה הם היו עד עכשיו?

ינון אזולאי: כלומר, למה לא איישו אותם?

ינון אזולאי: הרי רק 4 הם חדשים, אז ה-10 כבר שנתיים לא מאוישים?

ינון אזולאי: כלומר, 6 מתוכם כבר שנתיים לא מאוישים?

אברהם שלם: ה-10 שאת מדבר עליהם הם תוספת בתכנית של היועץ המשפטי לממשלה.

אברהם שלם: לא בתכנית של הפרקליטות.

אברהם שלם: הפרקליטות, כרגע אנחנו גורעים 29 תקנים ותוספת של 10 בייעוץ המשפטי לממשלה.

ינון אזולאי: מה-29 אתם לוקחים 10?

אברהם שלם: לא.

עידו חי: סך הכול יש מינוס 29 ואתם יכולים לראות איך זה מתחלק בין התכניות האחרות בהן האיוש בפועל היה גבוה יותר.

ינון אזולאי: משם אתם לוקחים 10.

עידו חי: מתוך ה-29, 10 לייעוץ המשפטי.

ינון אזולאי: בתכנית אחת אחרי זה, לגבי עורכי הדין החיצוניים שנותנים שירות ייעוץ וליווי, אלה סניגורים?

אברהם שלם: על איזו תכנית אנחנו מדברים?

ינון אזולאי: 05.

אברהם שלם: 05, סיוע משפטי.

ינון אזולאי: של הסניגוריה הציבורית?

אברהם שלם: לא.

אברהם שלם: הסיוע המשפטי, זאת תכנית נפרדת.

אברהם שלם: הסניגוריה זה 04 והסיוע המשפטי זה 05.

ינון אזולאי: בסניגוריה הציבורית אתם גם לוקחים מיקור חוץ.

ינון אזולאי: לא כולם עובדי הסניגוריה הציבורית.

אברהם שלם: נכון.

ינון אזולאי: אני יודע שהתשלום שם לפעמים הוא גבוה מאוד.

אברהם שלם: אם יש משהו ספציפי, אני יכול לבדוק.

ינון אזולאי: לא, לא ספציפי.

ינון אזולאי: בשמחה רבה, שירוויחו, אבל הסניגוריה הציבורית שעובדת במיקור חוץ, אנחנו יודעים שהשכר שם משתלם יותר מאשר לעבוד בתוך המשרד.

נירה שפק: ינון, אם אתה שואל שאלה כזאת, אני מציעה שבאמת תביא נתונים.

ולדימיר בליאק: מה השאלה?

ינון אזולאי: אני שואל האם ראוי ונכון לא להכניס אותם בכוח האדם.

ינון אזולאי: אנחנו רואים כאן את תכניות כוח האדם שאתם מביאים ותגידו שבמקום מיקור חוץ, נביא אותם לתוך התכניות האלה.

אברהם שלם: התשלומים לסניגורים במיקור חוץ נעשים על פי תקנות שתוקנו.

אברהם שלם: לכן אין כאן חריגות של שכר.

אברהם שלם: י ש כאן הליכים שיכולים להתמשך לאורך זמן רב, יכולים להכיל הרבה מאוד רכיבים בתוכם ולכן אם רכיב עולה נניח 800 שקלים והוא חוזר על עצמו הרבה פעמים, יכול להיות שסניגור ספציפי יקבל יותר כסף.

ינון אזולאי: אני מסתכל על הכספים האלה ואני שואל האם לא הגיע הזמן לקחת סניגורים שיהיו עובדי מדינה לא סניגורים מבחוץ.

ינון אזולאי: תגיד לי שיכול להיות שהם פחות טובים, אבל אתה יודע מה?

ינון אזולאי: זה יכול להיות מקובל עלי.

אברהם שלם: לא.

אברהם שלם: חס ושלום.

ינון אזולאי: למה לא?

ינון אזולאי: זה אדם שיש לו יותר ניסיון והוא לא יבוא אם יש לו משרד גדול.

זאב בנימין בגין: השאלה אם בסופו של דבר הם יהיו יותר זולים.

זאב בנימין בגין: אתה מכניס את כל הזכויות והפנסיה ועושדה חשבון לטווח ארוך.

ולדימיר בליאק: תשובה קצרה ובואו נתקדם.

ינון אזולאי: ולדימיר, אנחנו שואלים כאן שאלות ענייניות.

ינון אזולאי: זה צורם לאוזן שכל רגע מנסים לקדם אותנו.

ינון אזולאי: אנחנו לא שואלים סתם.

ולדימיר בליאק: אני לא מגביל אותך בשום דבר.

ינון אזולאי: אתה מלחיץ אותי.

ינון אזולאי: אני לא יכול לעבוד כך.

ולדימיר בליאק: אני מלחיץ אותך?

ינון אזולאי: בטח.

ולדימיר בליאק: זה המצב.

ולדימיר בליאק: בבקשה תשובה.

אברהם שלם: ההחלטה אם לבצע את הסניגוריה במיקור חוץ או בעובדי מדינה, היא החלטה של מדיניות שנגזרת בין המשרדים, בין משרד האוצר ומשרד המשפטים.

אברהם שלם: כרגע יש פעילות של סניגוריה שנעשית גם שלא במיקור חוץ.

אברהם שלם: יש תקצוב בגין מיקור חוץ וההחלטה היא החלטה ניהולית.

משה גפני: ארבעה עובדים חדשים אתם מביאים לרשות התאגידים?

אברהם שלם: אלה עובדים שנקלטו והאיוש בפועל היה צריך לאזן.

אברהם שלם: כמו שהסבירו, האיזון כאן הוא טכני לחלוטין.

משה גפני: אלה לא עובדים חדשים?

משה גפני: מה זה 4 שיאי כוח אדם?

עידו חי: בפנייה הזאת אין כלל תוספת כוו אדם של שיאים חדשים.

עידו חי: מדובר בהעברה טכנית בין התכניות.

משה גפני: אחרי שדיברנו על משרד החוץ, אני רוצה לשבח את משרד המשפטים.

משה גפני: משרד החוץ מסתכסך עם העובדים כל הזמן וכאן אתם מבקשים תוספת שכר גם להנהלת בתי המשפט, גם לשופטים, לרשמים, לעובדים, לסטודנטים, למאבטחים.

משה גפני: את כל רכיבי השכר המשולמים לעובדים.

משה גפני: מה קרה?

משה גפני: אני בעד לשלם לעובדים, אני כועס על משרד החוץ שהוא פוגע בעובדים, אבל למה צריך את זה עכשיו?

משה גפני: היו הסכמי שכר חדשים?

משה גפני: מה קרה?

משה גפני: תקני רכב, שכר עידוד, כוננות.

משה גפני: שופטים והנהלת בתי המשפט.

משה גפני: אני בעד.

משה גפני: אני לא נגד.

משה גפני: אני רוצה לדעת פרטים.

עידו חי: הפנייה הזאת לא נועדה לתת תוספות שכר ואין כאן פתיחה של הסכמי שכר.

עידו חי: בסך הכול יש כאן תקצוב שכר בחלק מהתכניות שהיה גבוה יותר - - -

משה גפני: לא הבנתי.

משה גפני: היה תקציב מדינה.

משה גפני: כשהיה תקציב מדינה, הייתה הנהלת בתי המשפט, היו השופטים, היו הרשמים.

משה גפני: הכול היה.

משה גפני: לא ידעתם כאשר הבאתם את התקציב שצריך את 40 מיליון השקלים האלה?

עידו חי: הביצוע בפועל בתכנית השכר, אנחנו מדברים על בהנהלת בתי המשפט, תקציב שכר שעומד על כמיליארד וחצי שקלים.

עידו חי: תקצוב השכר בעת הכנת התקציב, התחזיות דיברו על ביצוע שכר נמוך יותר מאשר הביצוע בפועל.

עידו חי: מדובר על סטייה של 40 מיליון שקלים.

משה גפני: זה ירד מהשכר של השופטים?

ינון אזולאי: זה משגע אותי שלא יודעים מה השכר מלכתחילה.

ינון אזולאי: יושבים התקציבנים.

עידו חי: אנחנו מדברים על 40 מיליון שקלים מתוך תקציב שכר של מיליארד וחצי שקלים.

עידו חי: תחזיות ביצוע השכר בפועל היו נמוכות יותר מאשר הביצוע.

משה גפני: אני מאוד משבח אתכם מכיוון ש - - -

ולדימיר בליאק: חבר הכנסת גפני, כבר שיבחת.

משה גפני: לא.

משה גפני: לא היה ברור.

ולדימיר בליאק: מה לא ברור?

ולדימיר בליאק: ברור מאוד.

ולדימיר בליאק: חבר'ה, בואו נתקדם.

משה גפני: במשרד החוץ הייתה לנו כאן בעיה.

משה גפני: המשרד מסוכסך עם העובדים.

ולדימיר בליאק: חבר הכנסת גפני, גם אני כאן.

ולדימיר בליאק: אתה לא מקשיב לי.

ולדימיר בליאק: שיבחת, הבנו, אנחנו מתקדמים.

ולדימיר בליאק: יש עוד שאלות?

ינון אזולאי: תכנית 08-51-017.

ינון אזולאי: תן לי הסבר על התכנית ואחר כך אני אשאל אותך על מטרות השינוי.

ינון אזולאי: יש לך כאן הכנסה.

עידו חי: נכון, הוצאה מותנית בהכנסה.

עידו חי: הרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור שמתקצבת את פעילות הרשות, גם את סעיפי השכר, גם את תקציבי התפעול, האחזקה והקניות.

עידו חי: בפנייה הזאת יש תקצוב של סך 12 אלפי שקלים בהוצאה מותנית בהכנסה.

עידו חי: מדובר על הכנסות שמגיעות לתכנית הזאת מקרן החילוט.

עידו חי: קרן החילוט מתוקף סעיף 23 לחוק איסור הלבנת הון מתקצבת את פעילויות גופי האכיפה הכלכלית, בין היתר את הרשות לאיסור הלבנת הון לצד המשטרה ורשות המסים.

עידו חי: בסך הכול מדובר על הגדלת תקציב ההכנסה המיועדת וההוצאה המותנית בהתאמה על מנת שהרשות תוכל לקלוט את הכספים שנקלטים מהקרן בסוף השנה.

ינון אזולאי: שאלה בנושא הזה.

ינון אזולאי: אני מבקש לדעת.

ינון אזולאי: קרן החילוט הזאת, זה גם לגופי טרור שתופסים אותם או רק ארגוני פשיעה?

ינון אזולאי: כאן דיברת על מימון טרור.

ינון אזולאי: איזה טרור?

אברהם שלם: קרן החילוט כרגע מקבלת כספים בנושאים של הלבנת הון.

ינון אזולאי: מה זה מימון טרור?

אברהם שלם: מימון טרור זה פעילויות שמבוצעות בארץ.

ינון אזולאי: לא, יש ארגוני פשיעה ויש מימון טרור.

ינון אזולאי: בדרך כלל טרור, אנחנו רואים מחבלים שתופסים אותם עם נשק.

ינון אזולאי: לזה אתה מתכוון בטרור?

עידו חי: כאשר אנחנו מדברים באופן כללי על הלבנת הון, הלבנת הון נועדה להטמיע רכוש שהמקור שלו הוא בפשיעה, ברכוש חוקי, כדי לטשטש את מקור הכסף.

עידו חי: כאשר אנחנו מדברים על מימון טרור לעומת הלבנת הון שבה מקור הכספים הוא בפעילות עבריינית, במימון טרור מקור הכספים הוא פעמים רבות לכאורה לגיטימי בפעולות צדקה וכיוצא באלה.

ינון אזולאי: כל הגוף הזה, העובדים בקרן החילוט מקבלים את התקצוב מהקרן או שזה משהו אחר?

ינון אזולאי: כלומר, לעובדים אתה משלם מההכנסות של הקרן?

ינון אזולאי: אתם לוקחים משם?

ינון אזולאי: לוקחים ממקום אחר?

עידו חי: ככלל, מרבית תקציב, כ-60 אחוזים מתקציב הרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור ממומנים ממקורות תקציב המדינה.

עידו חי: יתר התקציב של הרשות ממומן ממקורות קרן חילוט.

משה גפני: אני רוצה לומר משהו.

משה גפני: אני רגיל לדבר הזה, אני העברתי הרבה תקציבים וזה נכון שהרבה פעמים צריך לעשות התאמות בסוף השנה ולכן יש העברות בסוף השנה.

משה גפני: כאשר היה מדובר על כך שמכינים תקציב שנה וחצי קודם ומעבירים את התקציב בינואר או בדצמבר, אז מגיע סוף השנה - - -

ולדימיר בליאק: מה שלא עשיתם.

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: מה שהוא עשה עשרות שנים.

משה גפני: אני מסכים אתך.

משה גפני: אני אמרתי את זה.

ינון אזולאי: בשנתיים האחרונות לא.

משה גפני: אני אמרתי את זה ואני מסכים.

משה גפני: זה נכון.

משה גפני: זאת טעות גדולה.

משה גפני: לפי דעתי העברתי 30 תקציבי מדינה.

משה גפני: אני מדבר על זה שכאן הכינו תקציב עכשיו, לפני חצי שנה, הכינו תקציב עם השכר ועם הכול והם באים בסוף השנה – לא רק המשרד הזה אלא כל המשרדים – עם תוספות שכר.

ולדימיר בליאק: לא כל המשרדים באים עם תוספות שכר.

נירה שפק: אני חייבת לומר משהו כללי.

נירה שפק: עד עכשיו הקשבתי.

נירה שפק: ראשית, באנו ונכנסנו למקום שצריך לבדוק אותו לעומק.

נירה שפק: גילינו דברים שלא טופלו וראה את כמות התקנות שכולנו יושבים כאן בימי ראשון וחמישי כדי לאשר ולטפל כי שנים השאירו את התקנה לא מטופלת או ממשיכה כל שנה.

נירה שפק: כשאתה נכנס לעומק הדברים ואתה עושה את הסידור ואת הרה-ארגון, אתה רואה דברים שאתה צריך לממש אותם.

משה גפני: למשל מה?

נירה שפק: מלא דברים.

משה גפני: מבקשים תוספת שכר.

ולדימיר בליאק: במקרה הספציפי הזה אנחנו גם מדברים על 40 מיליון מתוך תקציב של מיליארד וחצי שקלים.

נירה שפק: בואו ניכנס לפרופורציות.

ולדימיר בליאק: בואו נתקדם.

נירה שפק: ב-2019 למשל הוקם בפרקליטות מחוז צפון.

נירה שפק: אם אני לא טועה זה היה ב-2018 או ב-2019.

נירה שפק: יש דברים שמטפלים בהם.

ינון אזולאי: בממשלה הקודמת.

ינון אזולאי: על זה אתם לא מדברים.

נירה שפק: אמרתי את השנה.

ולדימיר בליאק: חבר הכנסת אזולאי, עוד שאלות.

ינון אזולאי: כן.

נירה שפק: אני יכולה לשאול אם אפשר להצביע?

משה גפני: לא.

משה גפני: לאן את ממהרת?

ינון אזולאי: תכנית 08-51-12, האפוטרופוס הכללי וכונס הנכסים הרשמי.

ינון אזולאי: יש שם תקציב של 19,500 מיליון שקלים.

משה גפני: עד מתי הישיבה?

ולדימיר בליאק: עד שנסיים.

ינון אזולאי: גפני, אני אגלה לך משהו.

ינון אזולאי: זה תלוי בנו.

משה גפני: לא תלוי בנו.

משה גפני: זה תלוי ביושב ראש.

ינון אזולאי: באפוטרופוס הכללי, מהי ההוצאה המותנית?

אברהם שלם: ההוצאה המותנית היא מכספי האפוטרופוס.

אברהם שלם: האפוטרופוס הכללי מנהל נכסים ויש לו תקורות ניהול.

אברהם שלם: הנכסים האלה מכניסים את הכסף לאפוטרופוס והוא מעביר את זה והכסף הזה משמש לפעילות השוטפת של האפוטרופוס.

ינון אזולאי: אבל מה שהאפוטרופוס הכללי מקבל, אלה נכסים ששייכים לאותם אלה שאין להם מי שינהל אותם.

ינון אזולאי: נכון?

אברהם שלם: נכון.

ינון אזולאי: הכסף שהוא מקבל עבור הנכס, לאן הוא הולך?

אברהם שלם: חלק מהכסף מנוהל על ידי האפוטרופוס עבור האנשים וחלק מהכסף משמש את האפוטרופוס לפעילות השוטפת שלו.

ינון אזולאי: אתה מדבר אתי על השכר לאפוטרופוס הכללי מההכנסות של אותם נכסים?

אברהם שלם: לא.

אברהם שלם: זה לא מהנכסים עצמם.

אברהם שלם: אלה תקורות ניהול.

ינון אזולאי: תקורות הניהול, שמורידים מזה.

אברהם שלם: כן.

ינון אזולאי: כאן ציינתם תוספת של 9 שיאי כוח אדם בגין איוש בפועל שהיה גבוה מהתחייבויות האיוש.

ינון אזולאי: מה זה?

עידו חי: שוב, אנחנו מדברים על אותם 29 תקנים בפרקליטות.

ינון אזולאי: בינתיים אנחנו נמצאים ב-23.

ינון אזולאי: חסרים לנו עוד שישה.

עידו חי: כל הפנייה בסוף מסתכמת בסכום אפס.

ינון אזולאי: לגבי תכנית 08-51-18.

ינון אזולאי: יש כאן תקציב בסך 77 מיליון שקלים בהוצאה לצורך התאמה תקציבית בפועל שוטף לשכר של הנציבות לביצוע בפועל שהיה גבוה.

ינון אזולאי: אני רוצה שנסתכל על 2.

ינון אזולאי: תוספת של 2 שיאי כוח אדם בגין איוש בפועל.

ינון אזולאי: תן לי הסבר על עצם השינוי במספר 1, של ה-77 מיליון שקלים, ותאמר לי על מה זה מוצא?

ינון אזולאי: על השכר של מה?

עידו חי: 77 אלפי שקלים.

עידו חי: לא 77 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: 77 אלפי שקלים?

ינון אזולאי: עזוב.

ינון אזולאי: לא נתעכב על זה.

ינון אזולאי: תכנית 08-51-19, בתי הדין השרעים והדרוזים.

ינון אזולאי: תקצוב של 1.670,000 שקלים.

ינון אזולאי: אני מבקש לדעת כמה בתי דין יש של השרעים והדרוזים.

אברהם שלם: אני כמעט בטוח בתשובה שלי.

אברהם שלם: אני אבדוק את זה.

אברהם שלם: מדובר על שישה בתי דין שרעים ואם אינני טועה שני בתי דין דרוזים.

ינון אזולאי: איפה הם ממוקמים?

אברהם שלם: ברחבי הארץ.

אברהם שלם: יש בדרום, יש במרכז.

ינון אזולאי: כי הדרוזים הם בעיקר בצפון.

אברהם שלם: נכון.

ג'ידא רינאוי-זועבי: כן, אבל השרעים בכל הארץ.

ינון אזולאי: כמה תקני דיינים יש שם?

ינון אזולאי: אני רואה שכאן אתם לא מבקשים להעביר תקנים לאיוש בפועל.

אברהם שלם: נכון.

אברהם שלם: בסך הכול בשנת 2021 יש ביצוע בפועל של 84 תקנים.

ינון אזולאי: יש תקנים שלא מנוצלים?

ינון אזולאי: כלומר, יש אותם בתקן והם לא מנוצלים?

אברהם שלם: כרגע האיוש הוא מלא.

ינון אזולאי: במקומות בהם הם ממוקמים, אלה בתי דין שהמדינה משלמת עבור המבנים?

אברהם שלם: כן.

ינון אזולאי: יש שישה כאלה.

ינון אזולאי: גם דרך הדיור הממשלתי.

אברהם שלם: נכון.

ינון אזולאי: אני מסתכל על התכנית הבאה, 85-11-14.

ינון אזולאי: כאן אנחנו סוגרים את כוח האדם.

ינון אזולאי: 4 שיא כוח אדם, ואז הגענו ל-29 בכוח אדם.

ינון אזולאי: סגרנו לגבי כוח האדם.

ינון אזולאי: נעבור לתכנית האחרונה, 08-54-01.

ינון אזולאי: תקצוב בסך 40 מיליון שקלים בגין ביצוע בפועל של הוצאות השכר בהנהלת בתי המשפט.

ינון אזולאי: תן לי הסבר לשם מה אנחנו צריכים את זה ומה קרה.

ינון אזולאי: זה כבר לא מתוך מיליארד וחצי שקלים.

ינון אזולאי: אני מאמין שהשכר של השופטים הוא לא מיליארד וחצי שקלים אלא קצת פחות ממיליארד וחצי.

ינון אזולאי: נכון?

אברהם שלם: סך תכנית השכר של הנהלת בתי המשפט היא מיליארד וחצי.

ולדימיר בליאק: אם כן, אנחנו חוזרים לאותם מספרים.

ולדימיר בליאק: 40 מיליון מתוך מיליארד וחצי.

ינון אזולאי: תגיד לי בגדול, השכר של השופטים היום, למי הוא מוצמד?

אברהם שלם: שכר שופטים מוצמד לממוצע במשק.

ינון אזולאי: אתה יודע כמה מרוויח היום שופט בעליון?

אברהם שלם: בממוצע 90-80 אלף שקלים.

ינון אזולאי: אתה יודע כמה מרוויח חבר כנסת?

אברהם שלם: לא.

ינון אזולאי: אני אגיד לך.

ינון אזולאי: בממוצע 43 אלף בברוטו.

ינון אזולאי: נשארים לנו אולי 20 אלף שקלים.

ינון אזולאי: יש מצב שאתם מצמידים את השכר שלנו לשכר השופטים?

טל שחם: גם שכר חברי הכנסת ושכר השופטים מוצמד לשכר הממוצע במשק.

ינון אזולאי: השאלה איך הם מרוויחים כך ואני כך.

טל שחם: שניהם נקבעים לפי תקנות.

ינון אזולאי: הרב גפני יצא אבל אנחנו יכולים להגיד שהוא 30 שנים בכנסת ואין לו ותק מבחינת השכר.

ולדימיר בליאק: כרגע לא נקבל תשובה על זה.

נירה שפק: אתה מתנגד לשכר שלהם?

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: אני רוצה שגם לנו יעלו את השכר.

ינון אזולאי: תסתכלי כמה שעות אנחנו עובדים כאן.

ינון אזולאי: התייעצות.

נירה שפק: ינון, אתה אמרת לבן שלך שאתה לא עובד בזה, זאת שליחות, זאת לא עבודה.

ינון אזולאי: נכון.

ינון אזולאי: לכן אני לא צריך לתת צדקה.

אברהם שלם: יש לי תשובות לשאלות של אתר כל זכות.

ינון אזולאי: אתה תגיד את זה אחר כך לפרוטוקול.

ולדימיר בליאק: מצביעים בשעה 15:37.

ולדימיר בליאק: אני מחדש את הדיון.

ולדימיר בליאק: אנחנו מצביעים על פנייה 85 ו-86, משרד המשפטים.

ולדימיר בליאק: מי בעד?

ולדימיר בליאק: מי נגד?

ולדימיר בליאק: מי נמנע?

ולדימיר בליאק: אושר

ולדימיר בליאק: הפנייה אושרה.

ינון אזולאי: רוויזיה.

ולדימיר בליאק: יש רוויזיה.

אברהם שלם: אני יכול בבקשה להוסיף לפרוטוקול תשובות לנושא אתר כל זכות?

ולדימיר בליאק: כן.

אברהם שלם: התרגום לרוסית.

ג'ידא רינאוי-זועבי: כולל גם המרוקאית?

אברהם שלם: לזה עדיין אין לי תשובה.

אברהם שלם: אני אוכל לומר שכרגע האתר מתורגם לעברית וערבית בלבד.

אברהם שלם: יש התחלה של תרגום לאנגלית.

אברהם שלם: עובדים על זה.

אברהם שלם: יש כ-6,500 דפים באתר.

אברהם שלם: הסיבה שכרגע יתורגמו רק 550 דפים עיקריים לרוסית זה בגלל כמות התקציב.

ולדימיר בליאק: זה בעיקר בקשר לזכויות של האזרחים הוותיקים.

ינון אזולאי: כדי לתרגם את הכול תצטרך 12 מיליון שקלים.

ולדימיר בליאק: לא בהכרח כי חלק מזה הוא שיווק ותחזוקה.

ולדימיר בליאק: לא רק תרגום.

ולדימיר בליאק: תודה רבה.

ולדימיר בליאק: אנחנו לא פותחים את זה עכשיו.

ינון אזולאי: למה לא מתרגמים לאמהרית?

ינון אזולאי: אתה אומר שמתרגמים לאנגלית.

ולדימיר בליאק: ינון, אנחנו לא פותחים את זה עכשיו.

ינון אזולאי: אם אפשר לשלוח לנו בבקשה ולהתייחס לתרגום לאמהרית, האם זה בתכנון או לא בתכנון.

ולדימיר בליאק: בסדר.

ולדימיר בליאק: פנייה מספר 97 ו-98, משרד הכלכלה.

גל ברנס: אגף התקציבים.

גל ברנס: הפנייה נועדה לתקצוב מיליון שקלים בהוצאה למשרד הכלכלה והתעשייה עבור תכנית לשילוב צעירים ממגזרים מוחלשים שונים בתעשייה ובתעסוקה בהתאם להסכמים שהוקראו בוועדה ולאישור חוקי התקציב לשנים 2021 ו-2022.

גל ברנס: הפנייה מובאת בעת הזאת לאחר קבלת חוות הדעת המשפטית.

גל ברנס: נמצאת ב-זום שלומית שיחור, רשמת האגודות השיתופיות.

גל ברנס: אם יש שאלות על התכנית עצמה, אפשר לשאול אותה.

ינון אזולאי: יורד מסעיף תעסוקה.

ינון אזולאי: אנחנו מבקשים לדעת מאיפה בסעיף.

גל ברנס: מכספים שמראש הוקצו לאותם הסכמים, בסעיף תעסוקה.

גל ברנס: הם מועברים לסעיף של כלכלה ותעשייה.

גל ברנס: כספים שבבסיס התקציב שנקבעו ברזרבה תקציבית לטובת הכספים שהוקראו כאן בוועדה בהסכמים הקואליציוניים וכעת מועברים בין הסעיפים.

ינון אזולאי: לא הבנתי.

ינון אזולאי: זה סעיף של הסכמים קואליציוניים?

גל ברנס: הפנייה הזאת, הסכמים קואליציוניים.

גל ברנס: כן.

גל ברנס: היא הסכמים שהוקראו כאן בוועדה בעת אישור התקציב.

ינון אזולאי: בכמה כסף מדובר?

משה גפני: מי עשה על זה הסכמים קואליציוניים?

גל ברנס: סיעת מרצ.

ינון אזולאי: לאן זה מיועד מבחינת ההסכמים הקואליציוניים?

גל ברנס: נמצאת ב-זום שלומית והיא תוכל להסביר את התכנית.

גל ברנס: (היו"ר אלכס קושניר)

אלכס קושניר: בבקשה שלומית.

שלומית שיחור רייכמן: אחר צהריים טובים לכולם.

שלומית שיחור רייכמן: בקצרה, אני שלומית שיחור רייכמן, רשמת האגודות השיתופיות, ראש אגף לאיגוד שיתופי במשרד הכלכלה.

שלומית שיחור רייכמן: נמצאת אתנו גם עורכת הדין רותי לירז שפירא מהמשרד שלנו, היועצת המשפטית, וגם לימור רוזנטל שביחד גיבשו את התכנית.

שלומית שיחור רייכמן: הסיפור הוא לחזק צעירים מאוכלוסיות וממגזרים מוחלשים שונים, גם מפריפריה גיאוגרפית ולא רק, גם חרדים, גם ערבים, גם נשים והרעיון הוא לחזק צעירים ממגזרים שונים.

שלומית שיחור רייכמן: הסיפור הוא להעלות את המודעות לכלי שמאוד מאוד מפותח בעולם ובארץ הוא מאוד בחיתולים, לא שמאל ולא ימין, כלי שיודע לצמצם פערים, הוא עובד מאוד יפה, עבד בעולם מאוד יפה בזמן הקורונה.

שלומית שיחור רייכמן: יש אפילו ועדה מיוחדת של האו"ם שקבע לקדם את הכלי הזה אבל בארץ כמעט ולא מכירים אותו.

שלומית שיחור רייכמן: אני רגולטורית של כל האגודות השיתופיות בארץ, מהרישום שלהן, תיקון תקנון, בוררויות, חקירות, ועדים ממונים, ועד פירוקים ואני יכולה להגיד לכם שבשיחה הזאת אתכם - שומעים בקול שלי - אני מתרגשת להיות אתכם פעם ראשונה.

שלומית שיחור רייכמן: קיבוץ נווה ים שהוא אגודה ופירוק שלנו והוא מוצף כבר יומיים אחרי הגשמים ומנסים לראות איך לפתור להם את הבעיה.

משה גפני: מאיפה יורד הכסף?

גל ברנס: הסברתי קודם.

גל ברנס: מתוך תקציבים שנשמרו כבר בבניית התקציב.

גל ברנס: זה כסף שנשמר כבר בבניית התקציב להסכמים קואליציוניים והוא מועבר כעת לאחר חוות הדעת המשפטית מהרזרבה.

ינון אזולאי: לא הבנתי.

אלכס קושניר: תן לי להסביר את זה.

אלכס קושניר: דיברנו על זה גם בהסכם הקואליציוני.

אלכס קושניר: היו כאן הסכמים קואליציוניים, חלק מהכסף היה דרוש לקבל חוות דעת משפטיות של המשרדים כדי לבצע אותן.

אלכס קושניר: עד אז הכסף נשמר ברזרבה.

אלכס קושניר: ברגע שחוות הדעת המשפטיות התקבלו, עכשיו זה מגיע לסעיפים הרלוונטיים בתקציבים.

אלכס קושניר: זה לא חדש.

אלכס קושניר: זה קורה כל הזמן.

משה גפני: זה לא יורד משום סעיף?

אלכס קושניר: לא יורד משום סעיף אחר.

משה גפני: ומי זה המוחלשים?

משה גפני: את יכולה להגיד?

שלומית שיחור רייכמן: כן.

שלומית שיחור רייכמן: מוחלשים ומוחלשות מכל המדינה.

משה גפני: מוחלשים זה גם מוחלשות.

משה גפני: כך אמרו לי.

שלומית שיחור רייכמן: אנחנו עסקינן גם במוחלשים וגם במוחלשות מכל הארץ, מגזרים שונים.

שלומית שיחור רייכמן: אני יכולה להגיד לכם שיש תאגידים כאלה של חרדיות, 500 נשים חרדיות שפועלות ביחד.

שלומית שיחור רייכמן: בעצם הסיפור של ההתאגדות הפורמלית נותן להם כוח.

שלומית שיחור רייכמן: במקום שיהיה מישהו שיגזור אחר כך קופון, הסיפור של האגודות השיתופיות הוא שהחברים הם גם הבעלים ויש אגודות שיתופיות בירושלים, אם יהיה לכם יום אחד זמן לקחת את ועדת הכספים לראות.

ינון אזולאי: סליחה, לא הבנתי מה התפקיד של האגודה השיתופית.

שלומית שיחור רייכמן: אגודה שיתופית הוא אחד מחמשת התאגידים המוכרים היום במדינת ישראל.

שלומית שיחור רייכמן: אם אני אגיד לכם חברה פרטית ציבורית, אתם תדעו מה זה, אם אני אגיד לכם עמותה, אתם תדעו מה זה ואם אני אגיד לכם אגודה שיתופית, אתם לא תדעו מה זה.

אלכס קושניר: תסבירי לנו מה זה.

שלומית שיחור רייכמן: אגודה שיתופית יכולה להיות.

שלומית שיחור רייכמן: ..

שלומית שיחור רייכמן: התאגדות גם של עובדים, של יצרנים ושל צרכנים.

אלכס קושניר: השמיעה אותך ב-זום לא טובה.

אלכס קושניר: חברים באוצר, מה זאת אגודה שיתופית?

אלכס קושניר: אתם יודעים להסביר.

גל ברנס: אני לא רוצה לטעות.

גל ברנס: אני חושב שזה שונה מחברה רגילה.

גל ברנס: אגודה שיתופית זו אגודה שהעובדים ה בעלי המניות של החברה והם מנהלים אותה.

גל ברנס: מה שאני אומר זה מידע כללי.

ג'ידא רינאוי-זועבי: בדרך כלל זה בתחומים של מים, של חקלאות, מושבים.

משה גפני: מדברים כאן על עובדים ועובדות מוחלשים ומוחלשות.

משה גפני: מה האגודה השיתופית קשורה לעניין?

שלומית שיחור רייכמן: העובדים הם גם הבעלים.

שלומית שיחור רייכמן: זה הרעיון המרכזי של אגודות שיתופיות בעולם יש מיליארד ו-200 מיליון אנשים - - -

אלכס קושניר: עזבי אותי בעולם.

אלכס קושניר: אני לא רוצה סקירה על כל העולם.

אלכס קושניר: הבנתי שיש אגודה שיתופית.

אלכס קושניר: הכסף מגיע לאגודות שיתופיות שעושות אתו מה?

שלומית שיחור רייכמן: המיליון שקלים לא הולכים לאגודות שיתופיות.

שלומית שיחור רייכמן: מיליון שקלים זה לטובת העלאת המודעות של הכלי הזה והליווי שלו.

שלומית שיחור רייכמן: זה לטובת ההנגשה של המידע, הליווי, העלאת המודעות והנגשת המידע לצעירים מוחלשים.

אלכס קושניר: מי מבצע את תהליך ההסברה הזה?

שלומית שיחור רייכמן: אנחנו באמצעות הלפ"ם, באמצעות הלע"ם ובאמצעי תקשורת.

אלכס קושניר: מי זה אנחנו?

שלומית שיחור רייכמן: האגף לאיגוד שיתופי במשרד הכלכלה.

שלומית שיחור רייכמן: אני הרגולטורית היחידה בתוך משרד הכלכלה.

שלומית שיחור רייכמן: שאר הרגולטורים הם במשרד המשפטים.

משה גפני: תני לנו דוגמה לאגודה שיתופית.

שלומית שיחור רייכמן: יש אגודה שיתופית שנקראת קונזיף של 70 עובדות ניקיון בג'יסר-א-זרקא שקיימת כבר זו השנה הרביעית.

שלומית שיחור רייכמן: הן מנהלות את עצמן ולמעשה כך הן מבטיחות לעצמן בענף שהוא ענף מוחלש לכל הדעות.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני מכירה את זה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: במקום שהן יהיו תחת קבלן משנה והוא ייקח הרבה כסף לכיס שלו, הן מתאגדות באגודה שיתופית ומנהלות את החברה שלהן.

ינון אזולאי: הן משלמות איזשהו דמי חבר?

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני חושבת שכן.

ינון אזולאי: אני בעל חברה ואני רוצה להעסיק את אותן נשים או אנשים.

ינון אזולאי: למי אני פונה והאם יש איזשהו תשלום חבר?

שלומית שיחור רייכמן: באופן עקרוני זו אגודה עם משפט פרטי לגמרי.

שלומית שיחור רייכמן: האגודה יכולה להחליט לעצמה.

שלומית שיחור רייכמן: החברות יכולות להחליט לעצמן אם הן מכניסות הון או לא מכניסות הון או החברים יכולים להחליט אם הם מכניסים הון או לא וכמה הוא.

שלומית שיחור רייכמן: האגודה יכולה להיות בכלל בלי הון התחלתי.

שלומית שיחור רייכמן: אמרתי לכם קודם שיש אגודות שיתופיות של מעצבות פנים, של מעצבי פנים, של תאורנים ושל עובדי במה.

ינון אזולאי: זה בסדר אבל אני שואל אותך שאלה.

ינון אזולאי: עכשיו צריך לתקצב את זה, כל השנה צריך, לצורך מה מבקשים את התקציב?

ינון אזולאי: יש להן חברות?

ינון אזולאי: הן משלמות?

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: זה לא מה שהיא אמרה.

אלכס קושניר: הכסף הוא לא לאגודות.

ינון אזולאי: היא אומר שיש למשל עובדות ניקיון בג'יסר-א-זרקא.

ינון אזולאי: אם זאת חברת כוח אדם, אז פנית לחברת כוח אדם אבל כאן זה בא למנוע את חברת כוח האדם.

אלכס קושניר: נכון.

ינון אזולאי: אם כן, למי פונה אותו אדם בחברה?

ינון אזולאי: ממי הוא מקבל את המענה כשהוא רוצה את העובדות האלה?

גל ברנס: הן בעצם תחליף לחברה.

ינון אזולאי: בתוך 70 אלה שהתאגדו, יש להם את המנהלת, נקרא לה כך, ויש את המזכירה וכולי.

גל ברנס: זאת צורת התאגדויות פחות מוכרת במדינה אבל זה כמו שיש עמותה ואז אתה פונה לעמותה ואם יש תאגיד, אתה פונה לתאגיד.

גל ברנס: כאן יש לך אגודה שיתופית ואתה פונה אליה.

ינון אזולאי: כמה אגודות שיתופיות יש בסך הכול?

שלומית שיחור רייכמן: 4,200 אגודות רשומות אצלנו.

ינון אזולאי: את אומרת שכולם או רובם מהמוחלשים.

שלומית שיחור רייכמן: לא.

שלומית שיחור רייכמן: אני רוצה אותם במוחלשים כי אני חושבת שזה כלי שיכול לעזור לאוכלוסיות מוחלשות.

שלומית שיחור רייכמן: היום במדינת ישראל רוב האגודות השיתופיות, אלה בעצם כל היישובים הכפריים, כל הקיבוצים וכל המושבים.

שלומית שיחור רייכמן: יש עשרות אגודות שהן כאלה כמו שתיארתי לכם, שהן של עובדים ושל יצרנים וגם של צרכנים.

שלומית שיחור רייכמן: אפשר לעשות גם אגודות של צרכנים, דבר שבעולם הוא מאוד מאוד מוכר.

משה גפני: יכול לבוא קיבוץ למשרד שלכם ולומר שהוא רוצה להיות אגודה שיתופית כדי לעזור למוחלשים.

טמיר כהן: גם כך הוא אגודה שיתופית.

אלכס קושניר: זה לא קשור.

אלכס קושניר: הכסף לא נועד לזה.

אלכס קושניר: הכסף נועד להחדיר לציבור שיש דבר כזה, שיש שיטה של התאגדות שיכולה להגן על האוכלוסיות המוחלשות.

אלכס קושניר: זה הולך להסברה.

ינון אזולאי: בסל הזה יש בסך הכול מיליון שקלים?

ינון אזולאי: עבור הסברה?

שלומית שיחור רייכמן: כן.

גל ברנס: כן.

גל ברנס: זה התקציב.

ינון אזולאי: בהסכם הקואליציוני ראיתי שיש קצת יותר.

ינון אזולאי: סליחה.

ינון אזולאי: מיליון שקלים כאשר חלק מהכסף הולך לקמפיין לעידוד צעירים במגזרים מוחלשים.

גל ברנס: נכון.

גל ברנס: זה 700 אלף שקלים באמצעות פרסום שזה לפ"ם ועוד 300 אלף שקלים באמצעות לע"ם שזה לשכת העיתונות הממשלתית.

ינון אזולאי: שם 250 אלף שקלים הולכים לרשתות החברתיות ועוד 50 אלף שקלים, פנייה כאשר רק הפנייה עלתה לכם 50 אלף שקלים.

גל ברנס: לא.

גל ברנס: אם אני זוכר נכון, זה להסכתים.

שלומית שיחור רייכמן: נכון.

שלומית שיחור רייכמן: זה ל-פודקאסטים.

ינון אזולאי: מצד אחד יש 700 אלף שקלים לעידוד צעירים ואני לא יודע היכן אתם הולכים לעשות את הפעולה כי הצעירים הרי נמצאים ברשתות.

ינון אזולאי: למה החלוקה הזאת?

שלומית שיחור רייכמן: זאת החלוקה שאנשי המקצוע אמרו לנו שאנחנו צריכים.

שלומית שיחור רייכמן: כדי להעלות את המודעות, זה לא מספיק שאתה עושה רק קמפיין באינטרנט אלא אתה צריך לעשות גם רדיו, גם אינטרנט וגם לפרסם חומרים כתובים.

ינון אזולאי: את רוצה להגיד לי שבמיליון השקלים האלה אתם מגיעים לחברה הערבית, למגזר החרדי, לעולי אתיופיה ובכלל לעולים חדשים?

ינון אזולאי: הם בעצם המוחלשים.

ינון אזולאי: במיליון שקלים את מגיעה לכל אלה?

שלומית שיחור רייכמן: בול.

ינון אזולאי: אני אשמח לראות – אחר כך תשלחו לנו לכאן – את הפריסה שלכם, איך אתם הולכים לפרסם, באיזה מקומות, באילו אתרים, גם במגזר החרדי ואני מאמין שג'ידא תרצה לדעת - היא גם מבינה יותר ממני – לגבי המגזר הערבי כדי שנראה שבאמת זה מגיע לאוכלוסיות האלה.

שלומית שיחור רייכמן: בשמחה.

שלומית שיחור רייכמן: תודה.

ינון אזולאי: תודה רבה.

ינון אזולאי: התייעצות.

אלכס קושניר: התייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: אנחנו חוזרים בשעה 15:56

אלכס קושניר: אני מחדש את הישיבה.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על פנייה מספר 97 ו-98.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

ינון אזולאי: רוויזיה.

אלכס קושניר: יש רוויזיה.

אלכס קושניר: פנייה מספר 143 עד 145, משרד הכלכלה והתעשייה.

טליה ישפה: שלום.

טליה ישפה: שמי טליה ישפה.

טליה ישפה: אני מאגף התקציבים.

טליה ישפה: נמצא אתי יאיר צמבליסטה שהוא ראש תחום תקציבים ברשות החדשנות.

טליה ישפה: הפנייה נועדה להגדלת תקציב תכנית 38-30-02 שהיא תכנית מענקי המחקר והפיתוח של רשות החדשנות בסך של 17,595 אלפי שקלים בהרשאה להתחייב וכן להגדלת תקציב תכנית 38-30-04, תכנית מחקר ופיתוח בין-לאומי בסך של 36,810 אלפי שקלים בהוצאה.

אלכס קושניר: מה המקור לכסף?

טליה ישפה: בתכנית 38-30-02 מקור הכסף הוא שיתוף פעולה בין הרשות לחדשנות לבין סוכנות החלל במשרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה.

אלכס קושניר: מאיפה אתם מביאים את הכסף?

ינון אזולאי: אתם לוקחים מסעיף 19.

טליה ישפה: מסעיף 19.

ינון אזולאי: מה זה סעיף.

ינון אזולאי: 19?

טליה ישפה: סוכנות החלל במשרד החדשנות המדע והטכנולוגיה ורשות החדשנות מקיימות שיתוף פעולה מזה תשע שנים.

טליה ישפה: יאיר, תרצה להרחיב?

יאיר צמבליסטה: כמו שטליה אמרה, זה מסלול משותף שאנחנו מפעילים אותו אבל המימון שלו מגיע כמעט ברובו העיקרי מתקציב סוכנות החלל.

ינון אזולאי: לקחתם גם מסעיף 68, מרשות האוכלוסין.

ינון אזולאי: מה נפגע שם?

טליה ישפה: רשות האוכלוסין, זה מיועד לתכנית 38-30-04.

ינון אזולאי: לא, קודם כל שאלתי על רשות האוכלוסין, לקחתם מסעיף 68.

ינון אזולאי: סעיף 68 זה רשות האוכלוסין.

טליה ישפה: נכון.

ינון אזולאי: מה לקחתם שם?

ינון אזולאי: מה נפגע?

טליה ישפה: לא נפגע.

טליה ישפה: מדובר בעודפים ביחס לתכנון שהיה בחודש יוני, עודפים שנגרמו עקב משבר הקורונה.

טליה ישפה: שינויים ביחס לתכנון בקיץ.

יאיר צמבליסטה: תתי ביצוע.

ינון אזולאי: כשאומרים לי מרשות האוכלוסין, עוד מעט נראה גם העברות של משרד הפנים, אני לא חושב שבקורונה הם נזקקו לפחות.

ינון אזולאי: עבדו במוקדים או עבדו מהבית.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שוועדת החריגים שלהם עבדה.

ינון אזולאי: אתה לוקח ואני שואל איפה פגעת.

יאיר צמבליסטה: לא נפגע שום דבר.

יאיר צמבליסטה: יש מספר פרויקטים שלא הצליחו לצאת לדרך בגלל הקורונה ביניהם פרויקט אי-ויזה שיש ברשות האוכלוסין למתן ויזה יותר מהירה, המחשוב של התהליך ועוד כל מיני פרויקטים נקודתיים שבגלל עיכובים שנוצרו בזמן הקורונה, בגלל התקציב ההמשכי, לא הצליחו לצאת לפועל בשנת 2021.

אלכס קושניר: אבל הם יהיו מתוקצבים בשנת 2022.

יאיר צמבליסטה: הם יהיו מתוקצבים בשנת 2022.

יאיר צמבליסטה: כן.

יאיר צמבליסטה: אין פגיעה בפעילות.

ינון אזולאי: ברשות לחדשנות, תמיכה לחברות המבצעות פרויקט מחקר ופיתוח.

ינון אזולאי: יש לכם מעקב לגבי הציבור החרדי?

ינון אזולאי: אנחנו מסתכלים על דוח מבקר המדינה לפיו בכל נושא ההיי-טק – ואתם אחראים עליו – יש אחוז חרדים שמועסקים בענף ההיי-טק אבל רמת השכר שלהם מאוד מאוד נמוכה.

ינון אזולאי: שיעור החרדים והערבים בתחום הזה הוא פחות מ-12 אחוזים וזה לא עומד ביעדים.

יאיר צמבליסטה: מה השאלה?

ינון אזולאי: אתם מפקחים על זה?

יאיר צמבליסטה: לא.

יאיר צמבליסטה: אנחנו לא מפקחים על גובה השכר שמשולם לאדם כזה או אחר או לסקטור כזה או אחר בעולם ההיי-טק.

יאיר צמבליסטה: במגוון המסלולים שלנו יש תוספת עם שיעור מענק למגזרים שונים, בין אם אלה חרדים, מיעוטים, גם לנשים.

יאיר צמבליסטה: במקום לקבל מענק של 50 אחוזים, יכולים לקבל מענק של 80-70 אחוזים כדי לעודד יזמות במקומות האלה והעסקה של אנשים מהמגזרים האלה.

ינון אזולאי: כשאתה אומר לי שהם יכולים לקבל ואתה לא מפקח עליהם ואתה לא יודע כמה, זה דבר הכי גרוע שיש.

יאיר צמבליסטה: לא.

יאיר צמבליסטה: שנייה.

יאיר צמבליסטה: אני אומר שוב שכאשר יש מישהו שמועסק במקום שאני לא נותן לו מענק, אין לי שום סמכות לפקח עליו.

יאיר צמבליסטה: במקומות שאני נותן מענק כדי לעודד יזמות ותעסוקה של מגזרים כאלה ואחרים, כמובן שנותנים לנו תכנית, אומרים לנו איך הולכים לבצע אותה וכמובן שכאשר מבקשים מאתנו לשלם, אנחנו גם מפקחים ורואים שהדברים הם בהתאם למה שנקבע בתכנית.

יאיר צמבליסטה: ברור שאת זה אנחנו עושים אבל אין לי שום מנדט לפקח על גובה השכר שמקבל פלוני אלמוני בחברה שאין לי שום קשר איתה.

יאיר צמבליסטה: את זה אין לי מנדט לעשות.

טליה ישפה: ברשותך, אני אוסיף.

טליה ישפה: כמובן שמדובר בחברות ובגופים שמתקצבת רשות החדשנות, כלומר, עמם היא מתקשרת, כמובן שהרשות עוקבת ומלווה באופן הדוק את הפרויקטים אותם היא מלווה.

ינון אזולאי: אתם משקיעים הרבה בהיי-טק.

ינון אזולאי: בפריפריה, כמה מתוך הסכום מושקע?

ינון אזולאי: כמה כסף מושקע בפריפריה, בתכנית הזאת שאנחנו מדברים עליה?

ינון אזולאי: אתם נותנים מענקים ואתם מסייעים רבות.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שגם מדינת ישראל, גם בתקופת הקורונה, אחד הענפים שלא נפגע היה ההיי-טק וכל ההשקעות שיש היום מועברות להיי-טק.

ינון אזולאי: בסופו של דבר יש בפריפריה חוסר של מקומות עבודה ואנחנו לא רואים את משרד הכלכלה שנותן.

ינון אזולאי: גם אם תיתנו איזשהו עידוד בפריפריה לאותם אלה שבאים וייקלטו שם עובדים, זה יכול לתת להם תמריץ.

ינון אזולאי: מצד אחד אתה אומר שאתם לא יכולים לרדת לרזולוציות של כמה הם משלמים ואיך הם משלמים – דבר שאני לא מסכים איתו – ומצד שני אני מבקש לדעת מה קורה בפריפריה, כמה מהתקציב שלכם הולך לפריפריה וכמה מקומות אתם מתקצבים בפריפריה, אם בכלל קיימים שם מקומות כאלה.

טליה ישפה: אנחנו נערכנו להשיב על שאלות שנוגעות ספציפית לפעילות שקשורה בסוכנות החלל יחד עם זירות צמיחה ברשות החדשנות.

טליה ישפה: אין לנו כרגע, לפחות לי, פילוח מדויק של התקציבים שמגיעים בין אם לחברות ובין אם ליזמים ובין אם למיזמים שמקדמים תעסוקה בהיי-טק בפריפריה.

טליה ישפה: אנחנו יכולים לבדוק את זה ולהשיב תשובות.

אלכס קושניר: אני מבקש להעביר תשובה מפורטת.

יאיר צמבליסטה: אני כן יכול להגיד שדווקא יש לי נתונים.

יאיר צמבליסטה: מתוך סדר גודל של מענקים שנע באזור ה-1.6, 1.7 מיליארד שקלים בשנה, ב-2020 היו הרבה יותר והיינו באזור ה-2 מיליארד שקלים, מתוך ה-2.2 מיליארד שקלים שהרשות חילקה, 650 מיליון שקלים הלכו לפריפריה.

יאיר צמבליסטה: בשנת 2019 מתוך כ-1.7 – אני לא זו כר את המספר המדויק – 525 מיליון שקלים הלכו לפריפריה.

יאיר צמבליסטה: בשנת 2018 מתוך סדר גודל של 1.7 מיליארד שקלים, 475 מיליון שקלים הלכו לפריפריה.

אלכס קושניר: זאת אומרת, כל פעם כשליש.

יאיר צמבליסטה: שליש, רבע.

יאיר צמבליסטה: משהו באזור הזה.

יאיר צמבליסטה: כן.

יאיר צמבליסטה: 30 אחוזים.

ינון אזולאי: במסגרת התכנית האחרונה, אני מדבר אתך על התכנית 38-30-04, אולי לזה התכוונת, הגישו כ-15 אלף מבקשים מישראל בקשות למימון.

ינון אזולאי: על זה אתה מדבר?

יאיר צמבליסטה: לא.

יאיר צמבליסטה: המענקים שלנו הם בתכנית 38-30-02.

ינון אזולאי: התכנית שאני מדבר עליה היא 38-30-04, אושרו 1,651 מענקים בהיקף של 1.28 מיליארד יורו.

ינון אזולאי: זה הנתון?

יאיר צמבליסטה: לא.

יאיר צמבליסטה: זה משהו אחר.

יאיר צמבליסטה: 38-30-04 זאת תכניות מו"פ בין-לאומי שאנחנו שותפים בהן.

יאיר צמבליסטה: התכנית הכי גדולה המרכזית שם היא תכנית המו"פ האירופית, שם אנחנו הגוף שמעביר דמי חבר.

יאיר צמבליסטה: אם אני מבין נכון, אולי לזה התכוונת.

יאיר צמבליסטה: מדובר על תשלומים שחברות ישראליות קיבלו.

אלכס קושניר: ינון, כשאנחנו נעביר את הפנייה הזאת, אנחנו ניסע ביחד לשוויץ, שם יש את מאיץ החלקיקים וזה מקום שחייבים לבקר בו.

ינון אזולאי: קודם כל, כן, אבל אני לא מרבה לטוס לחוץ לארץ.

אלכס קושניר: לזה אתה חייב.

ולדימיר בליאק: אני מבקש לצרף את מרכז הקואליציה.

אלכס קושניר: אמרתי כולנו ביחד.

ינון אזולאי: אולי נעשה את זה ביחד אבל זה לא הזמן.

ינון אזולאי: עד סוף החודש אנחנו חייבים לעבוד.

ינון אזולאי: אגב, בנושא החלל, היכן נמצאת מדינת ישראל?

ינון אזולאי: מבחינת הידע שלנו והקדמה שלנו.

טליה ישפה: זאת המומחיות של המשרד לחדשנות, שסוכנות החלל חונה תחתיו.

טליה ישפה: לרשות החדשנות יש כלי ביצוע ייחודיים ולכן היא מבצעת שיתופי פעולה עם מגוון משרדי ממשלה, ביניהן משרד החדשנות ומשרד המדע והטכנולוגיה.

ינון אזולאי: שאלתי באיזה מקום אנחנו בעולם בנושא החלל.

טליה ישפה: אנחנו לא יודעים להתייחס לשאלה הזאת.

אלכס קושניר: בשבוע הבא תגיע הפנייה של משרד המדע.

ינון אזולאי: ואז נשאל אותם.

ינון אזולאי: בסדר.

ינון אזולאי: אני רוצה התייעצות.

אלכס קושניר: בסדר.

אלכס קושניר: נחזור בשעה 16:12 להצביע.

אלכס קושניר: אני מחדש את הישיבה.

ינון אזולאי: נתון שנתתי והוא לא מדויק.

ינון אזולאי: חייבים בשם כולנו לפרגן לערוץ הכנסת.

ינון אזולאי: הם זריזים ויעילים.

ינון אזולאי: אנחנו כחברי כנסת, כמו כל בני האדם, אוהבים גם לצחוק וגם להביא הישגים למען עם ישראל וטוב שרואים את הדברים האלה.

אלכס קושניר: יודעים שהדברים הכי מעניינים קורים בוועדת כספים.

ינון אזולאי: חד וחלק.

ינון אזולאי: מישהו אמר אחרת?

ינון אזולאי: לגבי משרד הכלכלה.

ינון אזולאי: נתתי נתון שהוא לא היה מדויק.

ינון אזולאי: בטעות קראתי נתון לא נכון.

ינון אזולאי: 24 אחוזים מהמועסקים בענף ההיי-טק בשכר גבוה היו נשים ופחות משני אחוזים היו ערבים וחרדים.

ינון אזולאי: לא 12 אחוזים אלא שני אחוזים.

ינון אזולאי: 77 אחוזים מחברות ההיי-טק במדינה פועלות בתל אביב.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים פנייה מספר 143 עד 145, משרד הכלכלה והתעשייה.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

ינון אזולאי: רוויזיה.

אלכס קושניר: פנייה מספר 116 עד 121.

אלכס קושניר: משרד הפנים.

יצחק פינדרוס: אלכס, שאלה.

יצחק פינדרוס: יש עוד פנייה של משרד הפנים, תקציב פיתוח של ירושלים, שנמצא אצלך ועוד לא הגיע לוועדה?

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: עבר אתמול.

ינון אזולאי: הוא מתכוון למענק הבירה.

יצחק פינדרוס: לא מענק הבירה.

יצחק פינדרוס: תקציב פיתוח.

טל ישראלי: חבר הכנסת פינדרוס, זאת הפנייה עליה אנחנו מדברים עכשיו.

יצחק פינדרוס: לפי הסכומים זה לא היה נראה לי.

טל ישראלי: זאת תוספת על התקציב שיתוקצב בבסיס.

יצחק פינדרוס: משהו כאן לא מסתדר לי.

טל ישראלי: אני מציעה שהרפרנט יציג ואחר כך נתייחס.

ידידיה גרינוולד: רפרנט פנים, אגף התקציבים, משרד האוצר.

ידידיה גרינוולד: פנייה מספר 116 עד 121 דנה בסעיף תקציבי 18, רשויות מקומיות.

ידידיה גרינוולד: הפנייה נועדה לתקצב סך של 439,987 אלפי שקלים, בהוצאה בסך של 95,381 אלפי שקלים בהרשאה להתחייב, בסך של 8,000 אלפי שקלים בהוצאה מותנית בהכנסה בהתאם לפירוט הבא: תכנית 18-11-02, זו תכנית שבה מתוקצבים מענקים לרשויות המקומיות שמוקצים על פי חלוקה אזורית.

ידידיה גרינוולד: שם תקצוב של 67,571 אלפי שקלים בהוצאה וסך של 3,453 אלפי שקלים בהוצאה, כאשר 34,500 אלפי שקלים לטובת מענקים ביטחוניים ברשויות מקומיות באזור יהודה ושומרון בהתאם להחלטת ממשלה 551.

ידידיה גרינוולד: תקצוב סך של 28.9 מיליון שקלים בסך של 500 אלפי שקלים בהרשאה להתחייב עבור רשויות יהודה ושומרון לטובת מענקים בתקציב שוטף, שזה בעיקר לשמירה וטיפול בשטחים פתוחים ביהודה ושומרון.

ידידיה גרינוולד: תקצוב סך של 4,100 אלפי שקלים בהוצאה, וסך של 2,953 אלפי שקלים בהרשאה להתחייב בהתאם להחלטת ממשלה 566, שזו תכנית לחיזוק החוסן האזרחי בעוטף עזה.

ידידיה גרינוולד: בתכנית 18-11-03, אנחנו מבקשים תקצוב של 304 אלפי שקלים בהוצאה וסך של 38,137 אלפי שקלים בהרשאה להתחייב ו-8,000 אלפי שקלים הוצאה מותנית בהכנסה, כאשר 100 אלף שקלים בהוצאה עבור תגבור התקציב השוטף של הרשויות הדרוזיות בגליל ובכרמל בהתאם להחלטת ממשלה 716.

ידידיה גרינוולד: תקצוב של 16 אלף אלפי שקלים בהוצאה עבור תגבור התקציב השוטף של הרשויות הדרוזיות ברמת הגולן בהתאם להחלטת ממשלה 717.

ידידיה גרינוולד: תקצוב של 75,375 אלפי שקלים בהוצאה וסך של 34,512 אלפי שקלים בהרשאה להתחייב עבור מימון תכניות הבראה.

ידידיה גרינוולד: תקצוב סך של 83,641 אלפי שקלים עבור שיפוי ביוב ברשויות המקומיות.

ידידיה גרינוולד: תקצוב של 22,888 אלפי שקלים בהוצאה לטובת שיפור השירות וההון האנושי ברשויות המקומיות, שזה כולל גם שירותי ראיית חשבון, בקרת שכר, גם קידום דיגיטציה בשלטון המקומי, תכניות ארגוניות ועוד.

ידידיה גרינוולד: תקצוב סך של 6,650 אלפי שקלים בהוצאה עבור היערכות לחירום ביישובי המיעוטים בהתאם להחלטת ממשלה 922.

ידידיה גרינוולד: תקצוב סך של 1,125 אלפי שקלים בהרשאה להתחייב עבור חיזוק ההון האנושי ביישובים צמודי גדר בהתאם להחלטת ממשלה 3740.

ידידיה גרינוולד: תקצוב סך של 8,009 אלפי שקלים, הוצאה מותנית בהכנסה בהתאם לתכנית ההבראה שנחתמה עבור הרשות המקומית טייבה.

ידידיה גרינוולד: בתכנית 18-11-04, מענקי פיתוח ותקצוב, סך של 63,622 אלפי שקלים בהוצאה וסך של 53,791 אלפי שקלים בהרשאה להתחייב.

ידידיה גרינוולד: בתכנית הזאת מתוקצבים מענקים ותקציבים שמועברים לרשויות מקומיות בגין פרויקטים של פיתוח.

ידידיה גרינוולד: שם אנחנו מבקשים תקצוב של 60,356 אלפי שקלים בהוצאה וסך של 22,933 אלפי שקלים בהרשאה להתחייב עבור פיתוח אשכולות.

ידידיה גרינוולד: תקצוב של 25,858 אלפי שקלים בהרשאה להתחייב עבור מענקי פיתוח ברשויות מקומיות, שזה כולל גם את ירושלים ועוד דברים.

ידידיה גרינוולד: תקצוב סך של 2,265 אלפי שקלים בהוצאה עבור תכניות לפיתוח כלכלי וארגוני של העיר ירוחם בהתאם להחלטת ממשלה בנושא.

ידידיה גרינוולד: תקצוב סך של 4,000 אלפי שקלים בהרשאה להתחייב עבור הקמת אתר מגורים זמני לתושבי שכונת נתיב האבות בהתאם להחלטת ממשלה.

ידידיה גרינוולד: תקצוב סך של 1,000 אלפי שקלים בהוצאה ובהרשאה להתחייב, שזאת השתתפות ממשרד השיכון שהיא לצורך הסדרת מצב התשתיות בשל נזקי השריפה בנוף הגליל.

ידידיה גרינוולד: תכנית 18-11-05, איגוד ערים כינרת.

ידידיה גרינוולד: תקצוב סך של 4,240 אלפי שקלים בהוצאה לטובת השלמת התקציב השוטף של איגוד ערים כינרת שזה כולל גם תוספת חד פעמית לטובת הוצאות ביטוח ייחודיות ולטובת קטע 13 והכנתו לרחצה נפרדת.

יצחק פינדרוס: מה זה קטע 13?

יצחק פינדרוס: זה הקטע שהם פתחו השנה?

יצחק פינדרוס: הקטע הנוסף?

ידידיה גרינוולד: לגבי החוף הספציפי אני אפנה לנציג של משרד הפנים שנמצא אתנו כאן, איתן כהן.

אלכס קושניר: היום הגעת לכאן.

אלכס קושניר: אתה לא ב-זום.

ינון אזולאי: כשמדברים על איתן, אני אומר לכם.

ינון אזולאי: הוא היה כאן גם בפעם הראשונה, חיכה כמה שעות והלך, והיה גם בפעם השנייה.

ינון אזולאי: מכיוון שהוא היה בעומס עבודה, הוא עשה את זה ב-זום.

ינון אזולאי: הוא מכבד.

נירה שפק: אחר כך תספר לנו.

נירה שפק: תכתוב לנו בפרטי.

נירה שפק: אנחנו רוצים להתקדם.

יצחק פינדרוס: מה את ממהרת?

יצחק פינדרוס: לאן את רוצה להתקדם?

נירה שפק: אני רוצה להתקדם.

נירה שפק: אני ממהרת לעבוד.

נירה שפק: משלמים לנו כסף כדי לעבוד.

ינון אזולאי: ומה אנחנו עושים כאן?

ינון אזולאי: זה זלזול.

יצחק פינדרוס: זה מה שאנחנו עושים מהבוקר.

יצחק פינדרוס: עברתי על הרשימה ולא ראיתי את ירושלים כאן.

טל ישראלי: בתכנית 18-11-04 תקצבנו תוספת כדי להשלים את מענקי הפיתוח של ירושלים לסך של 92 מיליון שקלים.

יצחק פינדרוס: חלק כבר נמצא.

טל ישראלי: נכון.

טל ישראלי: חלק היה בבסיס.

יצחק פינדרוס: אני רואה 63.

ידידיה גרינוולד: כן.

ידידיה גרינוולד: חלק נמצא בבסיס וזאת תוספת השלמה.

יצחק פינדרוס: הדבר השני.

יצחק פינדרוס: מה זאת החלטת ממשלה?

יצחק פינדרוס: ממתי היא?

יצחק פינדרוס: תכנית רב שנתית לחיזוק ירוחם.

איתן כהן: לדעתי החלטת הממשלה היא משנת 2018.

ידידיה גרינוולד: אפריל 2018.

איתן כהן: עד שנת 2021.

ינון אזולאי: נכון.

יצחק פינדרוס: למה זה לא היה בתקציב?

יצחק פינדרוס: למה זה צריך להגיע עכשיו בפנייה חדשה?

איתן כהן: אני אסביר.

ינון אזולאי: זה היה שלושה מיליון, לא?

איתן כהן: היה 18.5 מיליון שקלים כולל.

איתן כהן: 15.5 מיליון שקלים לטובת פיתוח כלכלי, פרויקט לפיתוח כלכלי, ועוד 3 מיליון שקלים לטובת תכניות ארגוניות.

איתן כהן: ההתחייבות ממשרד האוצר מגיעה לפי המוכנות של הרשות המקומית.

יצחק פינדרוס: אבל זה לא היה בבסיס התקציב?

יצחק פינדרוס: כשאת הגשתם, התכניות האלה אמורות להיות בפנים, לא?

טל ישראלי: אני אחדד.

טל ישראלי: מה שאיתן אומר זה שיש לנו סל של תקציב על פני מספר שנים וכל פעם לפי היכולת של הרשות המקומית לממש את התקציב, אנחנו מתקצבים את החלק שהרשות המקומית מבקשת.

יצחק פינדרוס: במלים אחרות, בסוף זה תלוי עודפים.

טל ישראלי: לא.

טל ישראלי: זה תלוי הבקשה של הרשות המקומית.

טל ישראלי: כשהרשות המקומית יכולה לבצע פרויקט מסוים, אנחנו מתקצבים את החלק של התקציב שמוקצה לה, שהיא יכולה לבצע כרגע.

ינון אזולאי: זה היה בהחלטת ממשלה לגבי איגום משאבים מכמה משרדים?

איתן כהן: לא ההחלטה הזאת.

איתן כהן: ההחלטה הזאת היא משרד הפנים ותוספתי ממשרד האוצר.

ינון אזולאי: על ירוחם.

איתן כהן: על ירוחם.

יצחק פינדרוס: בניגוד לינון שהוא מומחה למשרד הפנים, אני פחות מתמחה במשרד.

ינון אזולאי: לא מומחה.

יצחק פינדרוס: ה-304 מיליון שקלים, מעבר להחלטת ממשלה על הדרוזים, מעבר לכל ההחלטות המפורטות – קריית שמונה, שלומי ומטולה – על פי מה מחולקים תקציבי הפיתוח?

יצחק פינדרוס: לפי איזה כללים?

איתן כהן: דיברת על ה-304 מיליון שקלים ואמרת תקציבי פיתוח.

איתן כהן: ה-304 מיליון שקלים הם בעיקר תקציבים שוטפים למגוון נושאים ביניהם לדוגמה תכניות ההבראה.

איתן כהן: יש לנו כ-30 תכניות הבראה במשרד שאנחנו צריכים מזומן בגינן.

יצחק פינדרוס: כמה רשויות היום בתכניות הבראה?

איתן כהן: כ-30.

איתן כהן: אנחנו משלמים במזומן בהתאם לעמידת הרשויות באבני הדרך.

איתן כהן: לדוגמה, יש כאן גם נושא של רואי החשבון המבקרים ברשויות המקומיות.

איתן כהן: זה תקציב שנתי של כ-40 מיליון שקלים שהוא לטובת מימון הביקורת הכספית על הדוחות הכספיים, שזה בעצם מה שמשמש אותנו לכל עולם החלוקה.

איתן כהן: יש לנו כמובן תקציבים, שגם הם מזומן שמתקצב היערכות לחירום ברשויות מתוקף החלטות ממשלה אל מול הרשות המקומית שתבצע מרכז הפעלה או כל פרויקט שהוא.

איתן כהן: התקציב הוא גם בגינו.

יצחק פינדרוס: בתכנית 102, הרשויות ביהודה ושומרון, מה ההבדל בין התקציב הזה לתקציבי הביטחון?

יצחק פינדרוס: אלה תב"רים וההוא שוטף?

יצחק פינדרוס: מה ההבדל ביניהם?

יצחק פינדרוס: מה שהעברנו שלשום.

איתן כהן: מה שהעברנו שלשום היה תקציב שהגיע מתוקף קואליציוני.

יצחק פינדרוס: חלק.

איתן כהן: היו 24 מיליון שקלים שהגיעו מתוקף קואליציוני והיתרה זה התקציב שנמצא במשרד כחלק מהסיכומים.

יצחק פינדרוס: העברתם קודם את הקואליציוני.

איתן כהן: כך יצא.

איתן כהן: הפניות הוגשו ביחד.

יצחק פינדרוס: סתם סקרנות כראש רשות לשעבר.

יצחק פינדרוס: יש הבדל ושוני בין המועצות המקומיות למועצות האזוריות או שהיום זה עובד על פי אותן אמות מידה?

איתן כהן: בהקצאות זה על פי אותן אמות מידה.

איתן כהן: שום דבר לא השתנה משנים קודמות.

יצחק פינדרוס: לא.

יצחק פינדרוס: בין הרשויות המקומיות לאזוריות.

איתן כהן: צריך לציין שיש גם שינויים אינהרנטיים בין השניים אבל חוץ מזה אין משהו מיוחד.

יצחק פינדרוס: זה קצת יותר קילומטרים של גדר בכל מקרה וזה קצת יותר ג'יפים של ביטחון.

יצחק פינדרוס: זה ברור.

אלכס קושניר: איזה כיף עם פינדרוס.

אלכס קושניר: הוא שואל שאלה ועונה עליה.

יצחק פינדרוס: לא.

יצחק פינדרוס: היו שנים שעשו בגלל הלוביסטים החזקים שלהם.

יצחק פינדרוס: לכן שאלתי.

יצחק פינדרוס: לא התכוונתי לדברים בהם יש שוני עקרוני בין שני הדברים.

יצחק פינדרוס: יש שוני בין הרשויות בדרגת הביטחון או שהיום אין שוני?

איתן כהן: נניח בתקציב הביטחון, יש לנו נתון מפיקוד העורף של דרגת איום.

איתן כהן: שם זה מתבטא.

איתן כהן: זה לא מתבטא בצורה משמעותית כל כך.

איתן כהן: בשנים האחרונות דווקא הפחיתו מהמשקל של הקריטריון הזה והגדילו משקלים אחרים.

איתן כהן: אנחנו דואגים לשמר את זה.

יצחק פינדרוס: בסעיף 4, ושאלתי את זה שלשום ואני רוצה לשאול שוב.

יצחק פינדרוס: אני חושב שזה מופנה למשרד הפנים יותר מאשר למשרד האוצר.

יצחק פינדרוס: העברנו 5 מיליון שקלים לנושא של חופים.

יצחק פינדרוס: אנחנו מעבירים היום וכאן זה מופיע יפה מאוד, 350 אלפי שקלים לזאת שנענתה לקריאת שרת הפנים ועשתה חוף נפרד.

יצחק פינדרוס: למה אתם לא משתמשים גם ב-5 מיליון שקלים לעודד את הצורך הזה כשאתם יודעים שהוא צורך קיים.

יצחק פינדרוס: זאת אומרת, שרת הפנים מודה שהוא צורך קיים, בוועדת שרים העלו את זה שזה צורך קיים והתשובה היא תמיד: אנחנו לא מתערבים לרשויות.

יצחק פינדרוס: אבל הנה, יש לך כאן התערבות, לא במקל אבל בגזר לפחות זאת אומרת, יש לך 5 מיליון שקלים בתקציב שהעברנו שלשום ולמה אי אפשר לעשות את זה בדיוק כמו שעשו בתכנית 4?

איתן כהן: אני רוצה לענות בשלוש נקודות.

איתן כהן: נקודה ראשונה היא שה-4.2 מיליוני שקלים, הם ההשלמה של התקציב השוטף שהוגש לשרים ושם מה שהיה, נקבע לשנה הזאת.

איתן כהן: התקציב הבא יידון בתחילת ינואר וכמובן יחד עם משרד האוצר כי זה מחייב שתי חתימות.

יצחק פינדרוס: כמו שעשיתם כאן, ה-350 אלף שקלים.

איתן כהן: כן.

יצחק פינדרוס: עשיתם אותו בנפרד.

איתן כהן: זה בעיקר בין הזמנים.

יצחק פינדרוס: זה כמו שביקשנו בהצעה האחרונה שהייתה שלשום במליאה.

איתן כהן: זו הנקודה השנייה.

איתן כהן: ה-350 מיליוני שקלים אלה, זאת דרישה ספציפית שעלתה מהשר הקודם שזאת לא הייתה התערבות אלא זו הייתה בקשה ואיגוד ערים כינרת נענה לבקשה ואנחנו כמובן שמחנו.

יצחק פינדרוס: אני שואל האם עם ה-5 מיליון שקלים אי אפשר לעשות אותו הדבר.

איתן כהן: הכסף הזה לא כי זה כבר סגור אבל בתקציב - - -

יצחק פינדרוס: ה-5 מיליון שקלים שהעברנו שלשום.

איתן כהן: ה-5 מיליון שקלים שהעברנו שלשום, הם לטובת ציוד הצלה ובטיחות.

איתן כהן: זה לא לטובת שוטר.

איתן כהן: זה לטובת חסקה, סככת מציל ודברים כאלה שהם יותר ציוד.

יצחק פינדרוס: אבל משרד הפנים יודע לעשות שימוש, אם זאת המדיניות.

איתן כהן: נכון.

אלכס קושניר: סתם מעניין.

אלכס קושניר: יש לכם מיפוי היכן יש צורך?

אלכס קושניר: איפה חסר?

אלכס קושניר: לאורך החוף.

איתן כהן: בנושא הספציפי של איגוד ערים כינרת דווקא יש בגלל - - -

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: אני מדבר אתכם על חוף הים התיכון.

איתן כהן: בחוף הים התיכון אנחנו בתהליך של בניית מודל להבנה לגבי כמה עולה חוף מוכרז, חוף לא מוכרז, חוף מוכרז שמופעל על ידי הרשות או על ידי זכיין.

איתן כהן: אנחנו בתהליך הזה יחד עם משרד האוצר.

אלכס קושניר: אני שאלתי על חופים מופרדים.

איתן כהן: חופים מופרדים, אין לי בשלוף.

ינון אזולאי: אני יודע שבחופים נפרדים זה לא מקוים.

ינון אזולאי: אם יש דרישה מחלק מחברי המועצה או אפילו מחבר מועצה אחד, יש מחויבות להקים חוף.

יצחק פינדרוס: לא.

יצחק פינדרוס: זה חוק של אברובוביץ משנות ה-70.

ינון אזולאי: בפועל, כשבאים לתקצב אותו, העדיפות היא בחלק האחרון של העדיפויות.

אלכס קושניר: בקיץ הייתי בחוף אחד כזה.

אלכס קושניר: מבחינת האבזור שלו, כל החופים האחרים יכולים רק לקנא.

ינון אזולאי: מה פתאום?

אלכס קושניר: אני אראה לך.

אלכס קושניר: אני אגיד לך אחר כך איפה.

ינון אזולאי: הלוואי.

יצחק פינדרוס: היושב ראש, אני רוצה לחדד את הנושא הזה ואני חושב שכדאי שכוועדה נידרש לו.

ולדימיר בליאק: אגב, זה גם סקופ, שהיית בחוף כזה.

אלכס קושניר: לא נעים לי להגיד, הייתי בחוף נפרד אבל בשבת.

יצחק פינדרוס: הבעיה היא לא האבזור אלא היא אחרת ואני אסביר.

יצחק פינדרוס: החופים הם גם מקור הכנסה גדול מאוד לרשויות.

יצחק פינדרוס: הן בוכות שזה עולה להן כסף אבל אף רשות מקומית לא הייתה מקבלת ארנונה מכל העסקים האלה אם לא היה שם חוף ים.

יצחק פינדרוס: זה מצד אחד אבל מצד שני הוא משאב לאומי.

יצחק פינדרוס: כאשר בא משרד הפנים לראשי הרשויות, אומרים אל תתערבו לנו וזה מה שוועדת שרים לענייני חקיקה אמרה, אל תתערבו לנו בכמה חופים.

יצחק פינדרוס: מספר החופים הנפרדים היום הוא כמעט כמו היה לפני 25 שנים, 30 שנים, כאשר אז החרדים היו חצי ממספרם היום וגם הדתיים שמשתמשים בחופים האלה, מספרם היה חצי ממספרם היום.

יצחק פינדרוס: היום השימוש הוא פי ארבע או פי חמש לעומת התקופה הקודמת ואותם חופים נשארו.

יצחק פינדרוס: זה יוצר גם סיכון.

יצחק פינדרוס: כל זמן שאי אפשר לחייב את הרשויות, אני מבין אבל אם יש תקציב שמדינת ישראל נותנת עבור החופים, בואו נשתמש בזה.

אלכס קושניר: אם יש לכם מיפוי, תשלחו לנו בבקשה כדי שנראה.

אלכס קושניר: מיפוי צורך.

ינון אזולאי: אין להם מיפוי צורך.

יצחק פינדרוס: לאיגוד המצילים יש.

יצחק פינדרוס: לו כתקציבן איטן אבל לאנשי משרד הפנים יש.

יצחק פינדרוס: עשו את זה.

יצחק פינדרוס: הייתי בוועדת הפנים עם אל חרומי ועשו את זה.

איתן כהן: המיפוי של היכן יש צורך בחוף נפרד?

איתן כהן: זאת הכוונה.

אלכס קושניר: כן.

איתן כהן: זה אני לא יודע.

אלכס קושניר: תבדקו אם יש.

יצחק פינדרוס: מה רמת הצפיפות וכולי.

ניר אורבך: אני מצטרף למה שאומר חבר הכנסת פינדרוס.

ניר אורבך: צריך פעם אחת ולתמיד לעשות את זה.

אלכס קושניר: כל אוכלוסייה וכל מגזר הוא שווה זכויות.

אלכס קושניר: לכן צריך.

ינון אזולאי: לגבי איגוד ערים כינרת.

ינון אזולאי: גם בסוף שנה שעברה הייתה בעיה עם 4 מיליון שקלים.

איתן כהן: זאת אותה סוגיה יש להם בעיה ביטוחית מאוד מורכבת כאשר אין חברה שמוכנה לבטח אותה במחירים שהיינו רוצים.

איתן כהן: זה תקציב שאנחנו צריכים להשלים להם.

ינון אזולאי: היה חשש של הפרדה שלהם מהאיגוד.

איתן כהן: מרשות ניקוז.

ינון אזולאי: מה קורה עם זה.

איתן כהן: זה בתהליכי חקיקה פנימיים אצלנו.

איתן כהן: שני הצדדים מעוניינים ורוצים.

ינון אזולאי: זה עניין תקציבי.

איתן כהן: לא.

ינון אזולאי: פרוצדורלי.

איתן כהן: כן.

ינון אזולאי: לגבי תכנית 18-11-03, מענקים שוטפים לרשויות המקומיות.

ינון אזולאי: אני רואה במוטות השינוי.

ינון אזולאי: אני מסתכל על א' ועל ב'.

ינון אזולאי: תן לי את ההבדלים ביניהם לא בסכומים.

ינון אזולאי: בסכומים זה כמעט אותו הדבר.

ינון אזולאי: על מה מדובר כאן?

איתן כהן: 2(א) ו-2(ב)?

ינון אזולאי: כן.

איתן כהן: לפני מספר שבועות עברו שתי החלטות ממשלה – החלטת ממשלה לרשויות הדרוזיות בגולן ובכרמל, כ-15 רשויות מקומיות והחלטת ממשלה נוספת לרשויות הדרוזיות בגולן, 4 רשויות.

ינון אזולאי: בגולן לבד בגלל הבג"ץ.

איתן כהן: אני לא מכיר את הסיבה.

ידידיה גרינוולד: כן.

ידידיה גרינוולד: זה בהתאם לפסיקת בג"ץ שצריך לקבוע להם 16 אחוזים מסך התקציב שהוקצה לטובת הדרוזים.

ינון אזולאי: לכן זה מתוקצב כאן בשני סעיפים.

איתן כהן: אלה שתי החלטות ממשלה נפרדות.

ינון אזולאי: בסעיף הראשון אנחנו מדברים על גליל-כרמל ובסעיף השני על הגולן.

אלכס קושניר: מה זה סעיף (ד)?

אלכס קושניר: שיפוי קליטת דיור ברשויות המקומיות.

איתן כהן: משנת 2014 משרד הפנים, יש מענק שכונות תמרוץ דיור ואנחנו אוספים נתונים, דיווחים מהרשויות המקומיות ואנחנו רואים מי גדל בצורה משמעותית ואנחנו בעצם משפים את הרשות פר היתר.

אלכס קושניר: זאת אומרת, זה תקציב בלתי מוגבל.

אלכס קושניר: ככל שבונים יותר, כך אתם משפים יותר.

איתן כהן: בעולמות האקסל אנחנו יוצרים את הסכום הנדרש ואז אנחנו מתאימים אותו למסגרת שאנחנו מקבלים.

איתן כהן: אם נניח הצורך היה 200 אבל נתנו לנו מיליון, כל אחד יקבל מחצית מהצורך שלו.

אלכס קושניר: איך הסכום הזה ביחס לתקציבים הקודמים בשנים הקודמות?

איתן כהן: לפני שנתיים זה היה כ-180, בשנה שעברה זה היה כ-135 והשנה זה יהיה בערך 160.

אלכס קושניר: ושנה הבאה?

איתן כהן: אותו הדבר.

ינון אזולאי: תכנית 18-11-02, (ג), תקצוב סך של 4 מיליון ו-100, בהוצאה בסך של 2.953 אלפי שקלים בהרשאה להתחייב, בהתאם להחלטת הממשלה.

ינון אזולאי: מה זה החלטת הממשלה?

ינון אזולאי: במה זה מתבטא?

ינון אזולאי: מה נותנים להם?

ינון אזולאי: בסך הכול הסכום הוא סכום קטן.

איתן כהן: בעשור האחרון יש כל שנתיים החלטת ממשלה לחמש הרשויות שעוטפות את העוטף – אשכול, חוף אשקלון, שדרות, שדות נגב ושער הנגב.

איתן כהן: יש להן תקציב שוטף, מענק ביטחוני, יש להן תקציב פיתוח ואלה תקציבים משמעותיים, ואז יש כל מיני סעיפים שהם תקציבים קטנים יותר, לדוגמה היערכות לחירום.

איתן כהן: זה סעיף של בערך 2.5 מיליוני שקלים.

איתן כהן: היערכות לשינוי אקליטם, סעיף של בערך מיליון שקלים.

איתן כהן: יש להם את הספיחים האלה והתקציבים האלה בנויים מאותם נושאים קטנים של השיפוי.

ינון אזולאי: כלומר, זאת רק השלמה.

איתן כהן: זאת השלמה של הסעיפים האלה כי אכן זה סכום קטן.

איתן כהן: זה לא הסכום הגדול שמתוקצב בבסיס.

ינון אזולאי: התקצוב בסך 8 מיליון בתכנית הזאת ב-(ח), הוצאה מותנית בהכנסה.

ינון אזולאי: איזו הכנסה?

ידידיה גרינוולד: כאשר הרשות המקומית טייבה פשטה רגל, מונה לה נאמן.

יצחק פינדרוס: זה יותר מתכנית הבראה כי בעצם הממשלה לוקחת את החובות.

ידידיה גרינוולד: גם שעבדו את הנכסים של הרשות לטובת החזר חובות.

ידידיה גרינוולד: הוצאה מותנית מהכנסה היא שמתוך אותו חלק בנכסים שהוחלט, ממומנת חלק מתכנית ההבראה של טייבה.

ינון אזולאי: תכניות ההמראה לא נמצאות כאן?

ינון אזולאי: לא צריך עוד כסף?

ינון אזולאי: יש 30 תכניות הבראה.

ינון אזולאי: כמה תכניות המראה יש?

איתן כהן: 22 תכניות המראה, בערך משנת 2018, אז נחתם המתווה האחרון.

איתן כהן: אנחנו רוצים לצאת לקומה ב' ואולי ניפגש בשנה הבאה בנושא הזה.

ינון אזולאי: לפי זה יש איזושהי בעיה עם תכנית ההבראה.

טל ישראלי: לא.

טל ישראלי: להפך.

טל ישראלי: זה שיתוף פעולה מצוין של משרד הפנים ואגף התקציבים.

טל ישראלי: אנחנו מאוד אוהבים את תכניות ההמראה.

ינון אזולאי: גם אנחנו בעד תכניות ההמראה.

ינון אזולאי: זה התחיל בדיוק לפני שלוש שנים.

טל ישראלי: נצטרך לעשות את השינוי התקציבי בשנה הבאה כי אנחנו החלטנו להקציב את כל התקציב בשנה הבאה.

ינון אזולאי: כמה זמן זה בתוך תכנית ההמראה?

איתן כהן: הביטוי הוא מהבראה להמראה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: זה תלוי בביצועים.

טל ישראלי: זה תלוי גם באופי הפרויקט.

טל ישראלי: בסופו של דבר יש פרויקטים שיכולים להיות מיידיים.

ינון אזולאי: בסך הכול שאתם רואים, יש הצלחה בתכניות האלה?

איתן כהן: עד עכשיו כן.

איתן כהן: אנחנו רואים שהרשויות לוקחות את זה ברצינות ומביאות פרויקטים כלכליים.

ינון אזולאי: אלכס, רק שתדע, זה התחיל ב-2018.

אלכס קושניר: אני מכיר את זה.

ינון אזולאי: גם השר דרעי היה באותה תקופה.

ינון אזולאי: מהבראה להמראה, זאת באמת תכנית מיוחדת שמרימה רשויות בפריפריה ורשויות מוחלשות.

יצחק פינדרוס: כשאני הייתי ראש עיר היו 100 רשויות בהבראה ועכשיו יש 30.

אלכס קושניר: אפשר להמריא להתייעצות סיעתית?

ינון אזולאי: התייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: מצביעים בשעה 16:41.

אלכס קושניר: אני מחדש את הישיבה.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על פנייה מספר 116 עד 121, משרד הפנים.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר

אלכס קושניר: אושר פה אחד.

ינון אזולאי: רוויזיה.

אלכס קושניר: יש רוויזיה.

אלכס קושניר: פנייה מספר 130 עד 132, משרד הפנים.

טל ישראלי: הבקשה התקציבית נועדה לתקצב העברת סך של 36.8 מיליון שקלים בהוצאה עבור פעילות לאגפי משרד הפנים בתקצוב סך של 64 צוערים למשרד הפנים.

טל ישראלי: אני ארחיב על הפנייה בחלוקה לתכניות.

טל ישראלי: תכנית 06-20-01, תפעול ופעולות המשרד.

טל ישראלי: מתקצבים שם סך של 8.4 מיליון שקלים בהוצאה עבור מימון פרויקטי מחשוב, הצטיידות של מחסני החירום ותקצוב תקנות שכר בהתאם לביצוע.

טל ישראלי: תכנית 06-21-01, בחירות ברשויות מקומיות.

טל ישראלי: אנחנו מפחיתים סך של 865 אלפי שקלים בהתאם לביצוע של הוצאות השכר של עובדי הקלפיות בבחירות המיוחדות לרשויות המקומיות שיתקיימו השנה.

טל ישראלי: תכנית 06-21-02, מימון מפלגות רשויות מקומיות.

טל ישראלי: אנחנו מתקצבים סך של 6.2 מיליון שקלים עבור השלמת תקצוב מימון המפלגות שהשתתפו בבחירות 2018 בהתאם לדוח שפרסם מבקר המדינה השנה.

טל ישראלי: תכנית 06-22-01, שירותי דת שוטפים.

טל ישראלי: אנחנו מפחיתים 4.3 מיליון שקלים בהוצאה עבור התאמת התקציב לאיוש כוח האדם במועצות הדתיות לעדות הלא יהודיות.

טל ישראלי: תכנית 06-22-02, פיתוח מבני דת לעדות הלא יהודיות.

טל ישראלי: מתקצבים סך של 30.7 מיליון שקלים בהוצאה עבור מימון התחייבות עבר של בינוי ופיתוח מוסדות דת ובתי עלמין לעדות הלא יהודיות.

טל ישראלי: בנוסף אנחנו מתקצבים סך של 8 מיליון שקלים בהרשאה עבור מימוש החלטות ממשלה, בדואים צפון, בהקמת בתי עם לעדה המוסלמית במוסדות דת נוספים.

טל ישראלי: תכנית 06-23-01, הרשות למאגר ביומטרי.

טל ישראלי: מפחיתים סך של 3.3 מיליון שקלים בהוצאה לצורך התאמת התקציב בהתאם לביצוע בפועל של מערכות המחשוב של המאגר הביומטרי.

טל ישראלי: אני אציין שהתקציבנית של משרד הפנים נמצאת כאן אתנו ב-זום, ליאת פרוינד.

יצחק פינדרוס: העדה המוסלמית לא נמצאת כאן.

טל ישראלי: היא כאן.

טל ישראלי: אלה כל העדות הלא יהודיות.

יצחק פינדרוס: כתוב כאן הדרוזיות והצ'רקסיות.

טל ישראלי: יש גם דרוזיות, גם מוסלמיות, גם יהודים לא קראים.

טל ישראלי: אפשר לראות בתחום 06-22, שירותי דת לעדות לא יהודיות וליהודים קראים.

טל ישראלי: כל התכנית היא לעדות לא יהודיות ויהודים קראים.

יצחק פינדרוס: כמה יש בארץ?

יצחק פינדרוס: בכמה אנשים מדובר?

טל ישראלי: אני לא יודעת.

טל ישראלי: אולי תקציבנית המשרד יודעת לענות.

ליאת פרוינד: שלום לכולם.

ליאת פרוינד: יהודים קראים, אני כבר אבדוק ואעדכן אתכם בעוד 2 דקות.

ליאת פרוינד: תמשיכו ואני אעדכן.

יצחק פינדרוס: בסדר.

יצחק פינדרוס: שאלה נוספת ששאלתי היא למה זה נקרא לעדה הדרוזית והצ'רקסית?

יצחק פינדרוס: למה לא מוסלמים, דרוזים וצ'רקסים?

טל ישראלי: אצלי זה לא מופיע כך.

טל ישראלי: אצלי זה מופיע עדות לא יהודיות.

ינון אזולאי: אגב, אם את אומרת עדות לא יהודיות ויהודים קראים, למה זה מתוקצב אצלכם?

טל ישראלי: במשרד הדתות מתוקצבת העדה היהודית.

ינון אזולאי: הקראים נמצאים בקטגוריה הזאת.

טל ישראלי: יהודים קראים, כן.

יצחק פינדרוס: כמו הרפורמים.

אלכס קושניר: מי אמר כמו הרפורמים?

יצחק פינדרוס: אני.

יצחק פינדרוס: דרך אגב, זה אותו בסיס אידיאולוגי.

יצחק פינדרוס: פילוסופית זה אותו בסיס.

יצחק פינדרוס: אין הבדל.

יצחק פינדרוס: זה לא משהו אישי.

יצחק פינדרוס: אני מדבר על הפילוסופיה ולא על האנשים.

יצחק פינדרוס: שאלה נוספת.

יצחק פינדרוס: תכנית 01, זה הפנימי שלכם?

טל ישראלי: זה מטה ופעולות המשרד.

טל ישראלי: הוצאות השכר, רובן מתוקצבות שם.

טל ישראלי: פעולות המשרד, מחשוב, מחסני החירום, הדברים השוטפים שהמשרד עושה.

יצחק פינדרוס: סעיף 4, זה קמפיין פרסום רחצה בטוחה בחודשי הקיץ.

יצחק פינדרוס: זו שאלה למשרד הפנים.

יצחק פינדרוס: יש לכם בדיקה לגבי האפקטיביות.

יצחק פינדרוס: בשנה האחרונה סיימנו שנה מאוד קשה בעניין הזה.

ליאת פרוינד: אני אבדוק.

ליאת פרוינד: אני יכולה לומר שבשנים האחרונות מאז התחלנו לצאת לקמפיין הזה, בהחלט ראו פחות טביעות.

ליאת פרוינד: לשאלתך האחרונה שלך, אני פחות מכירה את הנושא.

ליאת פרוינד: אני בודקת את זה ואני חוזרת אליכם.

ליאת פרוינד: שאלתם לגבי יהודים קראים.

ליאת פרוינד: מדובר בכ-32 אלף יהודים קראים נכון להיום.

אלכס קושניר: שאלה הלכתית.

אלכס קושניר: יהודי קראי שמתחתן עם יהודייה אורתודוכסית, אסור?

יצחק פינדרוס: לא רק עם יהודייה אורתודוכסית אלא גם עם לא אורתודוכסית.

יצחק פינדרוס: יש להם בעיה קשה עם הסיפור הזה.

יצחק פינדרוס: זאת אחת המצוקות הקשות של העדה הקראית.

יצחק פינדרוס: הם לא יכולים להתחתן עם יהודים.

אלכס קושניר: הרבנות לא מכירה בהם?

יצחק פינדרוס: הם לא יכולים להתחתן עם יהודים.

אלכס קושניר: לא עושים חופה?

יצחק פינדרוס: עושים ויש להם כל מיני פתרונות אבל יש בעיה בעניין הזה.

יצחק פינדרוס: אם הרפורמה לגיור תעבור, זה יהפוך להיות כמעט כולם.

יצחק פינדרוס: כל מי שלא יהיה בספר היוחסין יהפוך להיות אבל זאת שיחה נפרדת שאני מוכן לקיים אתך בארבע עיניים.

אלכס קושניר: בזמן ההתייעצות הסיעתית.

יצחק פינדרוס: לא.

יצחק פינדרוס: זאת לא שיחה לחמש דקות.

יצחק פינדרוס: זאת שיחה הרבה יותר מורכבת.

יצחק פינדרוס: זה סיפור מורכב.

יצחק פינדרוס: אני רוצה לשאול לגבי מחסני החירום.

יצחק פינדרוס: זה מה שהיה בזמנו אגף הביטחון של משרד הפנים?

טל ישראלי: מחסני החירום הם בעצם מחסנים שיש בהם שקי שינה, אוכל וציוד שלעת חירום יוכלו לתת לאוכלוסייה.

יצחק פינדרוס: מה שהיה משרד הפנים, כל-בו שלום כזה?

טל ישראלי: אני לא מכירה את כל-בו שלום.

טל ישראלי: אולי ליאת מכירה.

טל ישראלי: בסופו של דבר צריך כל הזמן לשדרג את זה.

ינון אזולאי: זה לא במקום אחד אלא זה בכמה מקומות.

טל ישראלי: נכון.

טל ישראלי: זה מפוזר בכל הארץ, במגוון רשויות מקומיות.

ינון אזולאי: זה מה שאלי רגב ממונה עליו?

איתן כהן: כן.

איתן כהן: אלי רגב, מנהל מינהל חירום.

ינון אזולאי: מחסני החירום האלה נמצאים בכל הארץ.

ינון אזולאי: קודם ראינו כסף שנותנים לרשויות המקומיות אבל כשאתם לוקחים מכאן ומעבירים, מה נפגע ברשויות המקומיות?

ינון אזולאי: ממה הורדתם?

טל ישראלי: לקחנו את ההשתתפות של משרד הפנים בהחלטת ממשלה 1480, בדואים צפון.

טל ישראלי: לקחנו אותה מסעיף רשויות מקומיות והעברנו למשרד הפנים, שם מתוקצבת הפעילות הזאת.

טל ישראלי: זה תקציב המשרד.

טל ישראלי: זה כמו להסתכל על פנייה פנימית.

ינון אזולאי: את אומרת שזה נפגע ממקום אחר בתוך המשרד.

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: זאת אותה פעילות שעכשיו מבוצעת מתקנה אחרת.

אלכס קושניר: אני מדייק?

טל ישראלי: זה כסף שהמשרד היה צריך להשתתף בהחלטת ממשלה והוא בחר לעשות את זה מתוך הסעיף השני שלו.

ינון אזולאי: כשאנחנו מדברים כאן על תכנית 02-20-01, כל זה של מינהל החירום והשלטון המקומי בעוטף עזה.

ינון אזולאי: בעוטף זה יש לנו איזושהי תוספת בסכום, מעבר למה שהעברנו קודם?

טל ישראלי: זה מתוקצב בתוך רשות מקומיות כתקציב לרשויות המקומיות של עוטף עזה במסגרת החלטת ממשלה 566.

טל ישראלי: זה לא קשור לתקציב הזה שנמצא כאן.

ינון אזולאי: ואיך זה מתוקצב?

ינון אזולאי: זה מתוך משרד הפנים, המטה המרכזי?

טל ישראלי: כן.

טל ישראלי: זה של מטה משרד הפנים.

יצחק פינדרוס: איפה זה נכנס לצוערים בשלטון המקומי?

טל ישראלי: הצוערים הם צוערים של משרד הפנים.

טל ישראלי: זה מתוקצב כאן בתכנית 06-20-01.

ינון אזולאי: כמה צוערים כרגע בתכנית?

טל ישראלי: אולי ליאת תדע לומר כמה צוערים יש בסך הכול במשרד הפנים.

ינון אזולאי: אגב, תכנית מבורכת מאוד.

ליאת פרוינד: כן.

ליאת פרוינד: כיום יש כשמונה צוערים.

ליאת פרוינד: במהלך השנה השגנו עוד כשלושה צוערים.

ליאת פרוינד: כיום נותרו כשמונה צוערים.

ינון אזולאי: אני יודע שיש דרישה של הרשויות לעוד צוערים.

ינון אזולאי: איפה זה עומד?

טל ישראלי: אתה מדבר על הצוערים בשלטון המקומי.

טל ישראלי: היא דיברה על צוערים בתוך משרד הפנים.

טל ישראלי: אולי איתן יודע להגיד כמה יש בשלטון המקומי.

איתן כהן: לדעתי יש כ-280 בוגרים.

איתן כהן: יש משהו כמו 70-60 בשנה.

ינון אזולאי: בסופו של דבר לצוערים האלה יש ביקוש.

ינון אזולאי: הם נשארים לעבוד אחר כך בעיריות ומשתדלים לקבל עבורם תקן.

ינון אזולאי: מימון לבחירות המוניציפאליות.

טל ישראלי: יש מימון מפלגות ויש את הבחירות ברשויות המקומיות.

טל ישראלי: אלה שתי תכניות נפרדות.

ינון אזולאי: בבחירות המוניציפאליות, הכסף שאתם מבקשים עכשיו, עבור מה?

טל ישראלי: בתכנית 06-21-01 עשינו תיקונים.

טל ישראלי: הפחתנו את הסכום והשתמשנו במקומות אחרים בהם היה חסר כיוון שתוקצב ביתר התשלום עבור מזכירי קלפיות וכל מיני עובדי קלפי בבחירות המיוחדות שהתקיימו השנה.

ינון אזולאי: אני שואל על המוניציפאלי.

ינון אזולאי: לקחתם משם והעברתם לכללי?

טל ישראלי: לא.

טל ישראלי: הבחירות המוניציפאליות תומכות גם בבחירות לכנסת וגם בבחירות בתוך הרשויות המקומיות.

טל ישראלי: ספציפית התקציב הזה שאנחנו מפחיתים, הוא מעובדי הקלפיות.

טל ישראלי: יש מזכירים, מפקחים וכל מיני עובדים בקלפיות של הרשויות המקומיות שתוקצבו עבור הבחירות המיוחדות שהתקיימו השנה.

יצחק פינדרוס: בפנייה זה כתוב כמחשוב.

טל ישראלי: כן.

טל ישראלי: יש טעות במסמך ששלחו לכם.

יצחק פינדרוס: זה לא המחשוב אלא העלויות של כוח אדם שהיה בבחירות.

טל ישראלי: כן.

ינון אזולאי: בעדות הלא יהודיות יש תקצוב סך של 28 מיליון ו-433 אלף שקלים.

ינון אזולאי: אתם מתקצבים בתי עלמין.

ינון אזולאי: נכון?

טל ישראלי: בין היתר בתי עלמין של עדות לא יהודיות, מבני דת ובתי עם.

ינון אזולאי: אני מאמין שאלה גם בתי עלמין חדשים ולאו דווקא שיפוץ, נכון?

טל ישראלי: לפעמים מדובר בשיפוץ.

טל ישראלי: ליאת, את רוצה להרחיב על השימושים?

ליאת פרוינד: כן.

ליאת פרוינד: כאשר מדובר בבתי עלמין, מדובר בעיקר על שיפוץ.

ליאת פרוינד: פחות בנייה חדשה.

ינון אזולאי: אבל יש מקומות שזקוקים גם לבנייה חדשה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: נכון.

ינון אזולאי: העלינו את זה בדיון הקודם ואמרנו שכאשר נגיע לפנייה הזאת, הם יענו על זה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: נכון.

ליאת פרוינד: נכון.

ליאת פרוינד: יש תקציבים שאנחנו אמורים לקבל מהחלטות ממשלה חדשות.

ג'ידא רינאוי-זועבי: הבנתי שתכף יהיה קול קורא שיתייחס לנושא הזה.

יצחק פינדרוס: הקול קורא יהיה אחרי הפנייה התקציבית.

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: אחרי שתהיה החלטת ממשלה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: הקול קורא יתייחס גם להרחבה ושיפוץ.

ינון אזולאי: יש החלטת ממשלה בעניין?

טל ישראלי: בתוך החלטת החומש של החברה הערבית, יש תקצוב גם לעניין הזה.

טל ישראלי: משרד הפנים ביקש לקבל את זה החל משנה הבאה.

יצחק פינדרוס: אז זה נמצא כבר אחרי החלטת ממשלה.

טל ישראלי: אבל זה יהיה בשנה הבאה.

יצחק פינדרוס: אבל יש כבר החלטת ממשלה.

טל ישראלי: נכון.

ידידיה גרינוולד: כן.

ידידיה גרינוולד: זה מופיע גם בהחלטת ממשלה של הערבים וגם בהחלטת ממשלה של הדרוזים.

ידידיה גרינוולד: הוקצו כ-35 מיליון שקלים לטובת הנושא הזה.

יצחק פינדרוס: זה יגיע כשתהיה עוד הצבעה ויצטרכו את רע"מ.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שלתכנן בית עלמין לוקח שנים ובינתיים הנפטרים ממשיכים למות ולצערנו אנחנו יודעים שהדבר הזה לא עוצר.

ג'ידא רינאוי-זועבי: יש כאלה שמתחילים לקבור בשביל כי אין מקום.

ינון אזולאי: בדיוק לשם אני רוצה לכוון.

ינון אזולאי: המחסור הוא כל כך עצום שאם נחכה עד שיהיו החלטות ממשלה, זאת בעיה.

ינון אזולאי: היום מינהל התכנון נמצא במשרד הפנים והשאלה אם אין איזושהי תכנית איך אנחנו מקצרים הליכים.

טל ישראלי: חלק מהתקציב של הפיתוח של מוסדות דת ובתי עלמין לעדות הלא יהודיות מתוקצב בבסיס וחלק הוא תוספת מכוח החלטות הממשלה.

טל ישראלי: אתם רואים כאן רק שינויים שהם ליישום החלטת ממשלה 1480 לגבי הבדואים צפון.

טל ישראלי: אלה בעצם תוספות על התקצוב בסיס.

טל ישראלי: אם כן, יש תקציב בסיס שמיועד גם לזה.

יצחק פינדרוס: ממשלת השינוי בהשפעת רע"מ סיכמה עם מלאך המוות שיחכה קצת.

אלכס קושניר: אני לא מגיב.

ינון אזולאי: אתה רוצה שנעשה את זה גם לגבי היהודים.

אלכס קושניר: אני לא מגיב על מה שהוא אמר.

ינון אזולאי: לגבי הרשויות המקומיות, יש דבר שקורה כמעט בכל העיריות וגם העלו את זה החברים מהרשימה המשותפת ואולי ג'ידא העלתה פעם את הנושא הזה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: נכון.

ינון אזולאי: ברשויות המקומיות יש את המכרזים שבסופו של דבר משתלטים עליהם ארגוני פשיעה וראשי הרשות מפחדים.

ינון אזולאי: איך יש לכם את השוט לטפל בנושא הזה?

ינון אזולאי: האם זה ברמה שלכם כבדיקה של המכרזים האלה?

ינון אזולאי: אם תשאל אותי מה הפתרון לזה אני אומר לך שהפתרון של הרשויות המקומיות הוא שאולי את המכרזים אתם תוציאו, במיוחד במקומות שם יש בעיות כאלה, או שיהיה תקצוב.

ינון אזולאי: לא יודע, תמצאו לי את הפתרון, אבל הבעיה קיימת.

ינון אזולאי: היא הועלתה בדיון הקודם ולא קיבלנו תשובה עליה.

איתן כהן: ספציפית לגבי מכרזים, אני רוצה להתחיל ולומר שבכלל החלטות ממשלה הן הזדמנות לנושאים שהם רוחביים ואומר למה אני מתכוון.

איתן כהן: החלטת הממשלה לטובת מיגור האלימות בחברה הערבית, אחד הפרקים העיקריים בה זה נושא המכרזים.

איתן כהן: זה כולל להפוך את זה למערכת מקוונת, שלכל ספק יהיה מספר, אפשר יהיה לבדוק מי נמצא כאן ומי נמצא שם, לבדוק למה תמיד אותו אחד מגיש, למה הוא מגיש לאותו אזור.

איתן כהן: אתה רוצה לצאת למכרז אבל איכשהו מסתבר שיש לך רק בן אדם אחד שמתמודד למרות שאתה יודע שהיו עוד מעוניינים.

איתן כהן: אני יודע שיש צוות לזה, אני יודע שיש צוות ייעודי לזה.

ינון אזולאי: צוות של המשרד?

איתן כהן: זה צוות של משרד הפנים.

איתן כהן: יוסי בנישתי אמון על הנושא הזה.

איתן כהן: הוא היה חלק בלתי נפרד מהכנת הפרק.

איתן כהן: כמובן זה ביחד עם השותפים במשרד לשוויון חברתי ובמשרד האוצר.

איתן כהן: זה נושא שהוא חשוב לנו.

ינון אזולאי: למה המשרד לשוויון חברתי בתוך זה?

קריאה: הם אלה שגיבשו את החלטות החומש לחברה הערבית.

קריאה: המשרד לשוויון חברתי היה בגיבוש ההחלטות ולכן הם שותפים.

אלכס קושניר: הם היו המתכללים.

קריאה: כן.

קריאה: הרשות לפיתוח כלכלי לחברה הערבית.

ינון אזולאי: אבל זה בעצם תחת ניהולכם?

איתן כהן: כן.

ינון אזולאי: כמשרד הפנים.

איתן כהן: כן.

איתן כהן: אנחנו נעזרים בכל משרד שרוצה להשתתף ולסייע.

ינון אזולאי: התייעצות.

אלכס קושניר: התייעצות.

אלכס קושניר: מצביעים בשעה 17:03.

אלכס קושניר: אני מחדש את הישיבה.

אלכס קושניר: הסתיימה ההתייעצות הסיעתית הנוכחית.

אלכס קושניר: לפני ההתייעצות הסיעתית הבאה, אני מבקש להצביע על אישור פנייה מספר 130 עד 132, משרד הפנים.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר

אלכס קושניר: הפנייה אושרה פה אחד.

ינון אזולאי: רוויזיה.

אלכס קושניר: יש רוויזיה.

אלכס קושניר: פנייה מספר 122 עד 124, משרד לשירותי דת.

יצחק פינדרוס: בלי יוליה אנחנו לא יכולים לדון על זה.

ינון אזולאי: אני מבקש גם את מתן וגם את איילת.

טל ישראלי: פעם נוספת, אגף התקציבים.

טל ישראלי: זאת פנייה משותפת למשרד לשירותי דת ולמשרד הפנים.

טל ישראלי: הבקשה התקציבית נועדה לתקצב העברת סך של 4.6 מיליון שקלים בהוצאה עבור תפעול מערך הקבורה של נפטרים נושאי נגיף הקורונה, על פי החלוקה של 4,400 מיליון שקלים לתכנית 22-01-03 שנמצאת בתוך משרד הדתות, שזאת תכנית בתי העלמין במשרד לשירותי דת, ו-650 אלף שקלים לתכנית 06-22-01 שנמצאת בתוך משרד הפנים, שזאת תכנית שירותי דת שוטפים לעדות הלא יהודיות במשרד הפנים.

טל ישראלי: הסיבה שהתקציב מתוקצב כעת כתוספת היא בגלל שזה ביחס לנפטרים וזה ביחס לביצוע.

אלכס קושניר: התקציב הוא מקופסת קורונה?

טל ישראלי: כן.

ינון אזולאי: אין היום קופסאות קורונה.

ינון אזולאי: ברגע שיש תקציב, אין את המושג של קופסה.

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: המקור.

יצחק פינדרוס: מאיפה בא המקור?

טל ישראלי: הוא מיתרות התקציב של משרד החקלאות.

ידידיה גרינוולד: בכל מקרה, אני אציין שאמנם המודל הזה של קופסאות קורונה בוטל עם העברת התקציב, אבל מבחינתנו עדיין כן מדובר בשני רכיבי תקציב נפרדים ואנחנו מנהלים אותם בנפרד.

יצחק פינדרוס: כן אני שואל מאיפה הגיע הכסף.

יצחק פינדרוס: מה המקור שלו?

יצחק פינדרוס: באיזו קופסה?

טל ישראלי: הוא מגיע מתוך משרד החקלאות.

טל ישראלי: למשרד החקלאות היה תקציב לאחזקת מלאי חירום לחיטה ומספוא, להטסת ביצים בעקבות מחסור בחגים ולתמיכה בעמותות המפעילות מתנדבים בחקלאות.

טל ישראלי: היה שם מתוקצב ביתר ביחס לביצוע ולכן העבירו את זה לאן שצריך.

יצחק פינדרוס: ואז הכנסתם אותו לבתי עלמין, לסעיף 22-01-103?

טל ישראלי: למרכזי טהרה עבור נפטרי קורונה.

יצחק פינדרוס: לא.

יצחק פינדרוס: התכנית היא לא לזה.

יצחק פינדרוס: התכנית היא לתקצוב בתי עלמין ותמיכה בקבורה רוויה וקבורה אזרחית.

טל ישראלי: נכון.

טל ישראלי: זה במשרד הדתות ובעדות לא יהודיות.

טל ישראלי: אלה שתי תכניות נפרדות.

יצחק פינדרוס: לכן זה משרד הפנים ומשרד הדתות.

יצחק פינדרוס: את זה הבנו קודם.

ינון אזולאי: אמרת שלקחתם את זה ממשרד החקלאות.

טל ישראלי: אחזקת מלאי חירום לחיטה ומספוא, הטסת ביצים בעקבות מחסור בחג ותמיכה בעמותות המפעילות מתנדבים בחקלאות.

טל ישראלי: היה שם תקצוב יתר.

ינון אזולאי: אנחנו לא שמענו בכל קופסאות הקורונה איך הגיע לשם הכסף של תמיכה בעמותות המפעילות מתנדבים.

ינון אזולאי: אני לא מכיר דבר כזה ואני יושב בוועדה.

ינון אזולאי: מעניין מהיכן זה הגיע.

ינון אזולאי: כמה כסף היה שם בכל הקופסה הזאת?

טל ישראלי: אני לא רפרנטית חקלאית אבל אני יכולה לכתוב לי את השאלה ולבקש שיחזרו אליכם.

ינון אזולאי: כי עברו כאן קופסאות קורונה.

ידידיה גרינוולד: זה היה חלק מהקופסאות שאושרו.

ינון אזולאי: אני לא מכיר קופסה כזאת.

ידידיה גרינוולד: היה גם בחקלאות תקצוב.

אלכס קושניר: מתנדבים?

ידידיה גרינוולד: נוצרה שם יתרה.

ינון אזולאי: מתנדבים בעמותות.

ידידיה גרינוולד: זה היה חלק ממה שאושר כאן בוועדה בזמנו.

ינון אזולאי: אני לא זוכר.

אלכס קושניר: תעבירו לנו בבקשה את הפירוט על המקור הזה.

אלכס קושניר: זה מעניין.

ינון אזולאי: לגבי נפטרי קורונה.

ינון אזולאי: בהתחלה הוקם מוקד אחדש היה בחולון ולאחר מכן הוא הורחב לירושלים.

ינון אזולאי: איפה זה עומד עכשיו?

ינון אזולאי: יש בחיפה אחד.

טל ישראלי: נמצא אתנו ב-זום רפרנט דתות שיכול להתייחס לגבי המוקדים של העדות היהודיות.

יפתח עשהאל: אגף התקציבים.

יפתח עשהאל: היום יש חמישה מרכזי טהרה – בחיפה, בפתח תקווה, בתל אביב, באשדוד ובירושלים.

ינון אזולאי: נכון.

ינון אזולאי: לאחרונה זה נפתח גם באשדוד.

ינון אזולאי: מה העלות של טהרת קורונה?

יפתח עשהאל: זה מאוד משתנה.

יפתח עשהאל: יצא מכרז.

יפתח עשהאל: זה תלוי בכמה מטפלים באותו היום.

יפתח עשהאל: הנפטר הראשון עולה יותר והנפטרים האחרים פחות כי העובדים כבר נמצאים במקום.

יפתח עשהאל: בין 3,000 ל-4,000 שקלים.

ינון אזולאי: זה מערך שלם שצריך להחזיק מרגע שהנפטר יוצא מבית החולים או מהמקום בו הוא נפטר.

יפתח עשהאל: נכון.

ינון אזולאי: זה כולל ביגוד שלהם.

ינון אזולאי: יש להם ביגוד מיוחד.

יפתח עשהאל: נכון.

יפתח עשהאל: זה כולל גם את הטיפול מראש.

יפתח עשהאל: עוטפים את הנפטר בצורה בטוחה, צוות הרופאים במחלקת הקורונה מבצע זאת, יש מערך הסעות ייעודי לכך והוא מגיע למרכז הטהרה כאשר מרכז הטהרה מיועד והוכשר לזה, עם שילוט, הפרדה וכולי.

יפתח עשהאל: הציוד עצמו, גם הוא ממומן כחלק מהתקציב שמועבר עכשיו.

ינון אזולאי: הציוד עצמו הוא ציוד יקר.

ינון אזולאי: המיגון.

יפתח עשהאל: נכון.

ינון אזולאי: בדקתי את זה.

ינון אזולאי: זה ציוד שהוא יקר מאוד.

ינון אזולאי: בעדות הלא יהודיות, כמה מרכזים כאלה יש?

טל ישראלי: יש מרכזים בבקעה אל גרביה, טמרה, טייבה, טירה, רהט, ירושלים ואום-אל-פאחם.

ינון אזולאי: אני רואה שהרוב בצפון.

טל ישראלי: לא.

טל ישראלי: יש גם ברהט, יש בירושלים.

ינון אזולאי: לגבי היהודים, זה מחולק בצורה די שוויונית וגם זמן ההגעה להלוויה הוא פחות אבל לגבי העדות הלא יהודיות, את מדברת על חמישה מרכזית.

טל ישראלי: על שבעה.

יצחק פינדרוס: ארבעה מתוכם בצפון.

ינון אזולאי: ארבעה בצפון, אחד בירושלים, אחד ברהט ואחד בטירה.

ינון אזולאי: כלומר, בדרום יש לך ברהט.

ינון אזולאי: השאלה אם מחינת האוכלוסייה זה מתאים.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שהאוכלוסייה בנגב היא מאוד גדולה ועצומה.

ינון אזולאי: יכול להיות שיש להם סוג של קבורה אחרת?

ינון אזולאי: אני לא יודע מה אבל אני מאמין שאם זה קורונה, כולנו צריכים להגיע לאותו מקום, לאותה טהרה.

טל ישראלי: החלוקה נעשתה לפי בירור של הצרכים וראו היכן צריכים.

טל ישראלי: עשו סטטיסטיקה של כמה נפטרים יהיו בכל אזור ולפי זה פתחו את המרכזים.

טל ישראלי: אני אציין שבסוף התקצוב מתוקצב לפי כמות המיטות.

טל ישראלי: זה בעצם תקצוב בפועל ולא איזשהו מודל שתקצבנו מראש.

ינון אזולאי: זאת בדיוק השאלה הבאה שלי.

ינון אזולאי: כשאתם אומרים מרכזי טהרה של קורונה, מרכזי הטהרה האלה קיימים ועומדים, אז אתם מתקצבים אותם רק כשיש נפטרים?

ינון אזולאי: אין איזושהי תחזוקה שוטפת של המקום הזה?

ינון אזולאי: לצערנו בקורונה ראינו אלפי נפטרים.

טל ישראלי: כרגע, ממה שאני מכירה על מרכזי הטהרה של העדות הלא יהודיות, יש שימוש שוטף כך שאין צורך לתחזק אותם ללא שימוש.

יצחק פינדרוס: במרכז הטהרה אתה עושה אגף שמשמש לקורונה בימי קורונה.

טל ישראלי: אני לא יודעת להגיד לגבי העדות היהודיות אולי יפתח ידע.

יצחק פינדרוס: אני מתאר לעצמי שזה אותו עיקרון.

יפתח עשהאל: אותו הדבר גם בעדות היהודיות.

יפתח עשהאל: זה יצא חלק ממכרז ולכן זה גם חלק מעלות המכרז.

יפתח עשהאל: בכל מקרה, מרכזי הטהרה, לכן התשלום הוא דיפרנציאלי כמו שאמרתי קודם.

יפתח עשהאל: בגלל שאלה חמישה מרכזי טהרה, לרוב יש איזושהי פעילות לאורך היום.

יפתח עשהאל: פעילות קבועה יותר, יש עלות נמוכה שולית יותר והפוך.

יפתח עשהאל: כך בנוי התשלום.

ינון אזולאי: החלטת הממשלה 74529, זאת החלטת ממשלה לגבי המיפוי של בתי עלמין יהודים?

ינון אזולאי: את מכירה את זה?

טל ישראלי: אני לא מכירה את זה.

טל ישראלי: בתי עלמין יהודים, יפתח צריך להכיר.

טל ישראלי: מהיכרותי, זה לא בפנייה.

יפתח עשהאל: נכון.

ינון אזולאי: אתם לא יודעים מה קורה עם בתי העלמין האלה בהחלטה הזאת.

ינון אזולאי: קודם דיברת על בתי העלמין הלא יהודים, איזה מסר החלטת ממשלה זה?

ינון אזולאי: אולי אני טועה בין יהודים לבין לא יהודים.

טל ישראלי: בתי עלמין לא יהודים אמרתי שיש גם תקצוב בבסיס ובנוסף לזה זה גם תוקצב בתוך החומש של הערבים.

טל ישראלי: כך גם של הדרוזים וגם של דרוזים גולן.

יצחק פינדרוס: אני כן אשמח לדעת מה קורה בהחלטת הממשלה בנושא הזה, אם תוכלו לשלוח לנו תשובה בנושא בתי העלמין היהודים.

יפתח עשהאל: אין בעיה.

יפתח עשהאל: אנחנו נכין תשובה מרוכזת עם המשרד לשירותי דת ונעביר.

ינון אזולאי: בתכנית 62-01, יש שירותי דת של העדות הלא יהודיות.

טל ישראלי: נכון.

טל ישראלי: מכאן מתוקצבת הפעילות של מרכזי הטהרה לעדות הלא יהודיות.

ינון אזולאי: אבל זאת תכנית שנמצאת במשרד הפנים.

טל ישראלי: נמצאת במשרד הפנים כי נושא העדות הלא יהודיות נמצא בתוך משרד הפנים.

ינון אזולאי: זה לא בתוך המשרד לשירותי הדת.

טל ישראלי: לא.

טל ישראלי: זה שירותי דת נוספים לעדות לא יהודיות שנמצא במשרד הפנים.

ינון אזולאי: התייעצות.

אלכס קושניר: חוזרים להצביע בשעה 17:19.

אלכס קושניר: אני מחדש את הישיבה.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על אישור פנייה מספר 122 עד 124, המשרד לשירותי דת.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

ינון אזולאי: רוויזיה.

אלכס קושניר: יש רוויזיה.

אלכס קושניר: פנייה מספר 139 עד 140, הוצאות פיתוח אחרות.

טל ישראלי: הבקשה התקציבית נועדה לתקצוב סך של 46.8 מיליון שקלים בהוצאה וסך של 90.5 מיליון שקלים בהרשאה עבור מימוש החלטות ממשלה ופעולות בתחום אגף המורשת.

טל ישראלי: נפרט על מספר תכניות מרכזיות שתוקצבו: הראשונה, סך של 70 מיליון שקלים בהרשאה עבור מימוש החלטת הממשלה מספר 3788 מיום 13 במאי 2018 שעניינה חיזוק ומיצוב מרחב אגן העיר העתיקה בירושלים.

טל ישראלי: בנוסף תקצבנו סך של 22.9 מיליון שקלים בהוצאה למימון הרשאות העבר בתכנית זו בהתאם לביצוע שלה.

טל ישראלי: השנייה, סך של 13 מיליון שקלים בהרשאה להתחייב וסך של 16.2 מיליון שקלים בהוצאה עבור הוצאות אגף מורשת להקמה ותחזוקה של אתרי מורשת ולפיתוח מיזמי מורשת מוחשית ומורשת בלתי מוחשית.

טל ישראלי: השלישית, סך של 6.5 מיליון שקלים בהוצאה עבור מימון הרשאות עבר למימוש החלטת ממשלה מספר 3187 מיום 26 בנובמבר 2017 שעניינה שיקום, שיחזור ושימור בית העצמאות.

טל ישראלי: נמצאת אתנו ב-זום תקציבנית משרד ירושלים ומורשת אולגה בכשי.

יצחק פינדרוס: יש לי כמה שאלות.

יצחק פינדרוס: 70 מיליון השקלים - מתוך כל הפרויקטים הגדולים שפורסמו והחלטות הממשלה שאני יודע שרובן עוד לא תוקצבו - איזה פרויקטים הם מכסים?

יצחק פינדרוס: מפרויקט הרכבל ועד המעלית, מתפארת ישראל.

יצחק פינדרוס: אני רוצה לדעת במה אנחנו קצת עובדים על עצמנו.

יצחק פינדרוס: אם אני אקח את המעלית כדוגמה, המעלית עומדת שם כבר כמעט שבע שנים וממתינה להשלמת התקצוב.

יצחק פינדרוס: אם מתקצבים עוד שלב עכשיו, השאלה אם הפרויקט יסתיים ויצא אל הפועל.

יצחק פינדרוס: שוב אנחנו משחקים בנדמה לי.

יצחק פינדרוס: איפה אנחנו נמצאים מבחינת הפרויקטים ב-70 מיליון שקלים?

אולגה בכשי: 70 מיליון השקלים שאנחנו מבקשים מתוך ההחלטה - בסך הכול המסגרת התקציבית של ההחלטה הזאת היא 350 מיליון שקלים – התקציב המבוקש לטובת ביצוע פרויקטים באגן העיר העתיקה, בשנים האחרונות, במסגרת התכנית, זה שלב התכנון, יש כמה פרויקטים גדולים כמו שער האשפות, מעלות עיר דוד.

אולגה בכשי: בתחום הזה בתכנון לטפל במדרכות, בתאורה, בתשתיות, בחשמל, ליצור טיילת ומסלול תיירותי.

יצחק פינדרוס: איפה?

אולגה בכשי: במעלות עיר דוד.

אולגה בכשי: חלק מ-70 המיליון שקלים הוא לתחזוקה השוטפת שזה ניקיון ושיתוף ציבור.

יצחק פינדרוס: זה מה שרציתי להבין.

יצחק פינדרוס: את אומרת שכל הפרויקטים הגדולים שהיו בהחלטות ממשלה - אם אני מדבר על המעלית, אם אני מדבר על תפארת ישראל, אם אני מדבר על הרכבל - כרגע הם לא נמצאים בתכנית העבודה של התקצוב.

יצחק פינדרוס: את אומרת שבתוך ה-70 מיליון האלה יש את אזור עיר דוד.

יצחק פינדרוס: שער האשפות גם.

ינון אזולאי: פינדרוס, איפה זה אגן עיר העתיקה?

יצחק פינדרוס: אני מזמין אותך לסיור.

יצחק פינדרוס: זה רעיון שעוזי ברעם העלה איך להעביר כסף לירושלים בשנת 1992 ומשדרגים אותו כל שנה.

יצחק פינדרוס: כשעיריית ירושלים צריכה כסף לניקיון, אומרים לה שיכניסו לה באגן העיר העתיקה את הניקיון.

יצחק פינדרוס: עכשיו ניתן לרפרנטית לדבר.

טל ישראלי: יש את החלטת הממשלה שצירפנו לכם בפנייה.

טל ישראלי: יש שם מפה שמראה בדיוק את השטח.

טל ישראלי: זה אזור מזרח ירושלים, עיר דוד, העיר העתיקה.

יצחק פינדרוס: לפני שלוש שנים הייתה הרחבה.

יצחק פינדרוס: אני רוצה להבין מה קורה עם כל הפרויקטים האלה.

אולגה בכשי: כל הפרויקטים האלה נמצאים כל אחד בשלב אחר של הביצוע שלו.

יצחק פינדרוס: לא ביצוע.

יצחק פינדרוס: אני מדבר על תקצוב.

אולגה בכשי: אני יכולה אחר כך לצרף לוועדה תשובה כתובה ומסודרת לגבי כל פרויקט בנפרד.

יצחק פינדרוס: הם לא מתוקצבים כאן.

אולגה בכשי: לא.

יצחק פינדרוס: לא המעלית, לא תפארת ישראל.

יצחק פינדרוס: אם אני מבין נכון ממך, מה שמתוקצב כאן זה רק אזור עיר דוד ושער האשפות.

אולגה בכשי: כן.

אולגה בכשי: ככל שאני יודעת.

יצחק פינדרוס: כמה מתוך זה לניקיון?

יצחק פינדרוס: מתוך ה-70 מיליון.

אולגה בכשי: אני יכולה לברר.

יצחק פינדרוס: מכרז ניקיון של אזור אגן העיר העתיקה והאם זה לאזור החיצוני או הפנימי.

אולגה בכשי: בסדר.

אולגה בכשי: אני בודקת את זה.

יצחק פינדרוס: מימוש פרויקטי מורשת.

יצחק פינדרוס: אלה הפרויקטים שאושרו בשנים הקודמות והשלמה של התקצוב שלהם או שיש פרויקטים חדשים?

טל ישראלי: יש השלמה לפרויקטים חדשים ובנוסף יש גם את הפרויקטים הישנים.

טל ישראלי: אלה שני דברים שונים.

יצחק פינדרוס: כמה כסף זה פרויקטים חדשים?

טל ישראלי: עכשיו הוספנו 13 מיליון לבסיס וזה נוסף ל-77.

טל ישראלי: סך הכול 90 מיליון שקלים.

יצחק פינדרוס: לא, כמה מתוך ה-13 מיליון הם לפרויקטים חדשים.

טל ישראלי: כל התקציב הזה מיועד לפרויקטים חדשים של מורשת.

יצחק פינדרוס: הוא לא להשלמה של פרויקטים.

טל ישראלי: לא.

טל ישראלי: תקציב המזומן מיועד עבור הפרויקטים הישנים.

יצחק פינדרוס: את יודעת לאיזה פרויקטים זה הולך?

טל ישראלי: על זה תקציבנית המשרד תדע לענות.

יצחק פינדרוס: מיליון וחצי השקלים לתכנית היובל.

יצחק פינדרוס: זאת התכנית הישנה שהייתה ב-2018.

טל ישראלי: בתכנית היובל יש סעיף שמאפשר למשרד ירושלים ומורשת להרחיב את התכנית ממקורות שונים.

טל ישראלי: הוחלט על הרחבה של התכנית בשנת 2021 בעוד מיליון וחצי שקלים.

יצחק פינדרוס: למה?

יצחק פינדרוס: מה קרה?

טל ישראלי: הם החליטו שיש פרויקטים חשובים כמו תיירות פנים בתקופת קורונה שהם מתניעים עכשיו, הרחבה של הכשרות למלונאים, הרחבה של הכשרות לאוכלוסייה החרדית, מגוון פרויקטים שהם החליטו בתוך מסגרת ועדת ההיגוי שלהם בהתאם להחלטת הממשלה על תכנית היובל.

יצחק פינדרוס: למה זה לא נכנס בתוך החלטות הממשלה?

יצחק פינדרוס: למה זה נקרא תכנית היובל?

טל ישראלי: כי זאת הרחבה של תכנית היובל.

טל ישראלי: זה מכוח הסמכות שיש להם בתוך תכנית היובל להרחיב אותה עד 10 מיליון שקלים בשנה.

טל ישראלי: הם החליטו להרחיב את זה במיליון וחצי שקלים נוספים.

טל ישראלי: התכנית כולה תוקצבה ב-625 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: חלק כבר בוצע.

ינון אזולאי: כמה יש בה כרגע?

טל ישראלי: בנוסף להרחבות?

טל ישראלי: אני לא זוכרת בעל פה.

טל ישראלי: אולגה, את יודעת להגיד כמה הרחבה יש לתכנית היובל בסך הכול?

יצחק פינדרוס: אתם בתכנית היובל מכניסים את כל תכנית החומש של ירושלים שזה ה-700 מיליון?

טל ישראלי: זאת תכנית החומש הקודמת של ירושלים.

יצחק פינדרוס: בהגדרה של תכנית היובל, אז היו 50 מיליון.

טל ישראלי: בנוסף לזה.

יצחק פינדרוס: 22, זה חיזוק ומיצוב מרחב אגן העיר העתיקה.

יצחק פינדרוס: במה זה שונה הפרויקט הראשון?

טל ישראלי: זה המזומן בגין הרשאות עבר.

טל ישראלי: ראינו שיש ביצוע בתקנה ואנחנו מוסיפים ביחס לביצוע תקציב נוסף.

אלכס קושניר: זה מימוש של ההרשאה להתחייב.

יצחק פינדרוס: אותה שאלה ששאלתי לגבי ה-70 מיליון.

יצחק פינדרוס: לאן זה הולך?

טל ישראלי: לתכניות שכבר תוקצבו בעבר, להרשאות שתוקצבו בשנים הקודמות.

טל ישראלי: במה בדיוק זה תוקצב, על זה אולגה ענתה ואולי היא יכולה להרחיב

יצחק פינדרוס: מקצצים מתכנית 20 אחוזים ואז מחכים 20 שנים.

אולגה בכשי: אני אסביר.

אולגה בכשי: ה-22 מיליון שקלים, זה לא כסף תוספתי אלא זה תקציב מזומן שאנחנו מבקשים מתוך תקציב ההרשאה בגין הביצוע.

אולגה בכשי: יש פרויקטים כמו ניקיון ושדרוג מסלולים תיירותיים ויש פרויקטים שהם גדולים כמו הדוגמאות שנתתי קודם בשער האשפות ומעלות עיר דוד.

יצחק פינדרוס: ה-22 מיליון מצטרפים ל-70.

יצחק פינדרוס: זה בעצם אותו תקציב.

אולגה בכשי: נכון.

אולגה בכשי: בדיוק.

אולגה בכשי: זה חלק מההרשאה.

אולגה בכשי: זה נועד לביצוע.

טל ישראלי: סעיף 1 הוא הרשאות חדשות, אלה פרויקטים חדשים שעכשיו הם יכולים לחייב, וסעיף 4 הוא עבור הרשאות שכבר ניתנו עבור פרויקטים שכבר יצאו לדרך.

יצחק פינדרוס: בסעיף 6, אני שואל את השאלה שקודם שאל אותי ינון איפה זה אגן העיר העתיקה – איפה זה בית העצמאות.

טל ישראלי: בית העצמאות הוא היכן שהוכרז על מדינת ישראל בתל אביב.

יצחק פינדרוס: אני כבר בן 50 ולא ידעתי שיש דבר כזה ואף פעם לא הייתי שם.

אלכס קושניר: היית שם.

אלכס קושניר: עברת ליד זה אלף פעמים.

אלכס קושניר: זה ברחוב רוטשילד.

ינון אזולאי: הוא היה שם אבל אף פעם לא עבר ליד המקום.

ינון אזולאי: כל נושא הר הזיתים קשור למשרד מורשת?

טל ישראלי: לא במסגרת התכנית הזאת.

ינון אזולאי: אבל בגדול זה קשור למשרד?

טל ישראלי: משרד ירושלים ומורשת מפעיל מגוון תכניות, בין היתר את תכנית מזרח ירושלים שהיא לא נמצאת בפנייה הזאת.

יצחק פינדרוס: האוצר הוא חלק מצוות ההיגוי?

טל ישראלי: כן.

יצחק פינדרוס: אני מבין שירושלים ומורשת זה חלק מצוות ההיגוי של הרל"י (הרשות לפיתוח ירושלים).

טל ישראלי: נכון.

טל ישראלי: זה לא רק של הרל"י.

יצחק פינדרוס: הרל"י הוא רק גוף ביצוע.

יצחק פינדרוס: אני מדבר על צוות ההיגוי.

ינון אזולאי: ראינו כאן את סעיף 4 משם אנחנו לוקחים.

ינון אזולאי: מה יש בסעיף 4?

טל ישראלי: סעיף 4 הוא לתת.

טל ישראלי: אנחנו נותנים 22 מיליון.

ינון אזולאי: לוקחים מסעיף 4.

אלכס קושניר: משרד ראש הממשלה.

טל ישראלי: אתה מדבר על 22.9 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: מאיזה סעיף במשרד ראש הממשלה?

טל ישראלי: אנחנו מוסיפים כסף.

טל ישראלי: אתה מדבר על סעיף 04 ואתה שואל למה לוקחים משם.

טל ישראלי: בעצם משרד ירושלים ומורשת מתוקצב בשני סעיפים שונים כאשר בסעיף 04 מתוקצבות ההוצאות השוטפות שלו ובסעיף 83 מתוקצבות ההוצאות של הפרויקטים.

טל ישראלי: כל החלטות הממשלה לדוגמה מתוקצבות מהפרויקטים.

טל ישראלי: כשהם רצו להרחיב את החלטות הממשלה, כשרצו להרחיב את הפרויקטים שלהם, היו צריכים למצוא לזה מקור תקציבי.

טל ישראלי: הם ביקשו שנעביר כסף מתוך סעיף 04 לסעיף 83.

טל ישראלי: במובן הזה זה היינו הך כי הם בעצם לקחו מהתקציב של עצמם והעבירו לעצמם.

יצחק פינדרוס: אלכס, אני רוצה לפנות אליך כיושב ראש הוועדה ולא בשביל משיכת דיון ולא כדי להביא חמין כי אני אשתדל להביא אותו אם נעמוד בזמנים.

יצחק פינדרוס: כל הסיפור הזה של אגן העיר העתיקה והפרויקטים כמו שאמרתי לך, יש שם איזשהו באפר בין הביצוע לבין הרעיונות המדהימים.

יצחק פינדרוס: זה שדואגים לניקיון ולתחזוקה, זה בסדר גמור ויש צוות ניקוי.

יצחק פינדרוס: בגלל שזה לא משרד מספיק גדול, אף פעם לא עשו כאן דיון על זה.

יצחק פינדרוס: למשרד השיכון אנחנו קוראים, למשרד התחבורה אנחנו קוראים ושואלים לאן הם הולכים.

יצחק פינדרוס: יש שם פרויקטים משמעותיים, המקום הזה הופך להיות יותר ויותר מתוייר, יותר ויותר מושקע וההשקעה הממשלתית באמת מוצדקת, על אף שאני ברמה האישית סובל מזה כי זה אומר שיש יותר רעש אצלי כי באים בשעה 2:00 בוקר ליד הבית שלי, אבל זה בסדר גמור.

יצחק פינדרוס: מניסיון, הסרטונים מכאן מגיעים גם לאשתי.

יצחק פינדרוס: יש משמעות לדיון הזה.

יצחק פינדרוס: אני חושב שכדאי אחרי ה-1 בינואר לקיים דיון על מה קורה.

יצחק פינדרוס: כמו ששמענו זה הרבה מאוד כסף.

יצחק פינדרוס: מדובר על סדרי גודל של 700, 800 מיליון שקלים ואנחנו כרגע רק בתוספות עם 70 ועוד 22 מיליון שקלים.

יצחק פינדרוס: צריך לקיים דיון אמיתי עם כל הגורמים שנמצאים שם.

יצחק פינדרוס: אני לא מאלה שצריך לקחת לראש העיר ירושלים את הסמכויות ולהעביר למשרד ירושלים אבל צריך לקיים דיון על זה.

ינון אזולאי: מי בעצם מתקצב את כל השמירה של המקום?

טל ישראלי: של אגן העיר העתיקה?

ינון אזולאי: כן.

טל ישראלי: אני לא יודעת.

יצחק פינדרוס: אין שמירה.

אלכס קושניר: דיברנו אתמול על ההעברה.

יצחק פינדרוס: מה שיש, זה משהו אחר.

יצחק פינדרוס: זה משרד השיכון.

יצחק פינדרוס: זו פרשייה אחרת.

יצחק פינדרוס: אלה בתים בהם גרים בתוך אזורים ערביים.

יצחק פינדרוס: זה סיפור אחר.

ינון אזולאי: באגן העיר העתיקה אין שמירה?

יצחק פינדרוס: לא.

טל ישראלי: אני לא מכירה שמירה.

יצחק פינדרוס: משטרה.

ינון אזולאי: לגבי הרכבל לעיר עתיקה.

ינון אזולאי: זה נמצא כאן?

יצחק פינדרוס: לא.

יצחק פינדרוס: שאלתי אותה.

אולגה בכשי: שאלתם אותי על מעלית?

יצחק פינדרוס: על הרכבל, על המעלית ועל תפארת ישראל.

יצחק פינדרוס: שלושה פרוייקטים.

אולגה בכשי: יכול להסביר את זה יוסי שבת שנמצא אתנו.

אולגה בכשי: הוא כתב לי שהוא יכול להסביר את זה.

אולגה בכשי: אני אבדוק אם הוא כאן אתנו.

יוסי שבת: משרד הבינוי והשיכון.

יוסי שבת: רציתי שתעלו אותי ואני אסביר.

יוסי שבת: אני מנהל אגף תקציבים.

יוסי שבת: הפרויקטים של מעלית הכותל ותפארת ישראל, אלה החלטות ממשלה ישנות שהופעלו דרכנו, דרך משרד הבינוי והשיכון.

יוסי שבת: מעלית הכותל, אגמנו את כל התקציבים, זה היה 27 ממיליון שקלים פחות חצי מיליון שלא אגמנו והעיכוב בביצוע – העבודות בשטח מתבצעות אבל יש עיכוב בביצוע – בגלל שהיו שם בעיות משפטיות ובעיות עם רשות העתיקות.

יוסי שבת: היו שם עתיקות שעיכבו מאוד מאוד את ביצוע הפרויקט.

ינון אזולאי: איפה זה עומד כרגע?

יוסי שבת: כרגע הפרויקט בביצוע.

יוסי שבת: יש להם את הכסף.

יוסי שבת: הכסף הועבר לחברה.

יוסי שבת: היו להם המון עיכובים בשלבים הראשונים בגלל שהם חפרו והיו שם בעיות של עתיקות.

יצחק פינדרוס: עכשיו יש לכם מזל כי השר לענייני ירושלים הוא גם שר השיכון.

ינון אזולאי: מי מנהל את הפרויקט?

יוסי שבת: החברה לפיתוח הרובע היהודי.

ינון אזולאי: למה שר התחבורה התנגד?

ינון אזולאי: לרכבל.

יצחק פינדרוס: היה ויכוח עם משרד התיירות.

יוסי שבת: אני אסביר לכם גם על תפארת ישראל.

יוסי שבת: לגבי תפארת ישראל, התקציבים במועד ההחלטה היה איגום חלקי בלבד והחברה לשיקום ופיתוח הרובע היהודי התקדמה בעבודות שם ובעצם היום הם כל הזמן מנסים לגייס עוד תקציבים ולהשלים.

יוסי שבת: משרד הבינוי והשיכון ומשרד האוצר, כשיש לנו יכולת אנחנו מנסים לסייע ולהשלים את התקציבים כדי שהמבנה יושלם.

יצחק פינדרוס: כמה כסף חסר להם?

יצחק פינדרוס: אתה אומר שאתם מנסים לעזור להם.

יצחק פינדרוס: זה נשמע לי פילנתרופיה.

יוסי שבת: לא.

יוסי שבת: אני אסביר.

יוסי שבת: במועד ההחלטה אוגמו 12.5 מיליון מתוך 28 מיליון.

יצחק פינדרוס: כמה חסר עכשיו כדי לסיים את הפרויקט?

יוסי שבת: רגע.

יוסי שבת: אני מסביר.

יוסי שבת: ההחלטה הסתיימה ב-2017.

יוסי שבת: בשנתיים האחרונות אוגמו עוד 4 מיליון, מה שמביא אותנו ל-16.5 מיליון, ובפנייה שלנו, של משרד הבינוי והשיכון שעוד לא עלתה לדיון אצלכם, יש תקציב נוסף שאימנו השנה, כולל ממשרד ירושלים ומורשת.

יצחק פינדרוס: תן מספר.

יצחק פינדרוס: כמה כסף חסר כדי לסיים את הפרויקט הזה וכמה אתה יודע שהולך להיות?

יוסי שבת: כולל מה שאנחנו מאגמים היום, בסך הכול להערכתי יהיו 23 מיליון מתוך 28 מיליון.

יצחק פינדרוס: זאת אומרת שגם אחרי כן יהיו חסרים 5 מיליון שקלים.

יוסי שבת: כן.

ינון אזולאי: התייעצות.

אלכס קושניר: התייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: חוזרים בשעה 17:42.

אלכס קושניר: אני מחדש את הישיבה.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על פנייה 139 עד 140, הוצאות פיתוח, אחרות.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר

יצחק פינדרוס: אני נמנע.

ינון אזולאי: נמנע.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: 2 נמנעים.

ינון אזולאי: רוויזיה.

יצחק פינדרוס: רוויזיה.

אלכס קושניר: יש רוויזיה.

אלכס קושניר: פנייה מספר 101, משרד השיכון.

עשהאל צור: רפרנט שיכון באגף התקציבים.

עשהאל צור: אנחנו דנים בסעיף 42.

עשהאל צור: הבקשה התקציבית נועדה לתקצב סך של 26 מיליוני שקלים ו-565 אלף שקלים עבור תכנית מספר 42-02-01 המשמשת לתשלומי סיוע בשכר דירה לממתיני דיור ציבורי בהתאם לביצוע בפועל.

יצחק פינדרוס: מה קרה השנה לעומת שנה שעברה?

יצחק פינדרוס: היו יותר בקשות?

יצחק פינדרוס: זאת תוספת על מה שהיה בשנה שעברה או שגם בשנה שעברה באתם לבקש תוספת?

עשהאל צור: אני אסביר.

עשהאל צור: מדובר על תכנית שמתוקצבת בסדר גודל של 2 מיליארד ו-120 מיליון שקלים.

עשהאל צור: בכל שנה לקראת סוף שנה אנחנו עורכים בדיקה כמה היה הביצוע בפועל ובהתאם אנחנו מוסיפים או מפחיתים לפי הביצוע בפועל.

יצחק פינדרוס: בשנה שעברה הפחתתם או הוספתם?

עשהאל צור: אני יכול לבדוק ולהחזיר תשובה.

נירה שפק: כמה שנים אתה בתפקיד?

עשהאל צור: שנה.

עשהאל צור: נכנסתי בשנה הזאת.

עשהאל צור: לא הייתי בסוף שנה שעברה.

יצחק פינדרוס: יש תור שעומד כרגע וממתין בגלל חוסר תקציב?

עשהאל צור: התור של ממתיני דיור ציבורי, כל מי שהוא זכאי לדיור ציבורי מקבל סיוע בשכר דירה מוגדל, כך שגם מי שנמצא בתור לדיור ציבורי ועדיין לא קיבל דירה, מקבל תשלומים מוגדלים כדי שהוא יוכל לשכור דירה בשוק החופשי.

יצחק פינדרוס: אתה אומר ששני מיליארד השקלים מספיקים לכם אלא שבסוף חסרים 26 מיליון שקלים לשני המיליארד האלה.

אלכס קושניר: כל שנה עושים התחשבנות.

עשהאל צור: בתוך התכנית יש כמה תקצובים.

עשהאל צור: יש תקצוב לסיוע בשכר דירה לאנשים הזכאים לסיוע בשכר דירה שאלה סכומים מסוימים, ויש ממתינים לדיור ציבורי שמקבלים סכומים מוגדלים.

עשהאל צור: שניהם מתוקצבים בתוך התכנית המדוברת.

אלכס קושניר: ובשנה עלייה יש עלייה בגובה הסיוע, נכון?

עשהאל צור: נכון.

עשהאל צור: בהתאם להחלטת הממשלה מיום 1 באוגוסט 2021 תהיה בשנה הבאה הגדלה בסך הסיוע לקשישים.

אלכס קושניר: תמיד יש תור.

אלכס קושניר: יש אנשים שממתינים לדיור ציבורי.

יצחק פינדרוס: דיור ציבורי אבל לא לשכר דירה.

אלכס קושניר: בזמן הזה הם מקבלים סיוע בשכר דירה.

יצחק פינדרוס: אם כן, לדבריך הסכום ירד.

עשהאל צור: מדובר בשני דברים נפרדים.

עשהאל צור: יש סיוע בשכר דירה לו זכאי מספר גדול יותר של אנשים ויש אנשים שזכאים לדיור ציבורי כאשר חלקם נכנסים לדירות בדיור הציבורי וחלקם ממתינים לכניסה לדיור ציבורי ובינתיים מקבלים סיוע מוגדל בשכר דירה.

ינון אזולאי: הדיור הציבורי שיש לכם נמצא בכל הארץ?

עשהאל צור: כן.

עשהאל צור: יש ישובים קטנים ספציפית בהם אין אבל באופן כללי הפריסה הגיאוגרפית היא על כל הארץ.

ינון אזולאי: מכיוון שמדובר כאן על אנשים קשישים, מוגדרים כקשישים, אנחנו מדברים על מקבצי דיור?

עשהאל צור: לא.

ינון אזולאי: אני מדבר על מי שמקבל דיור.

עשהאל צור: מקבצי דיור הוא מוצר שמיועד לקשישים עולים.

עשהאל צור: יש גם בתי גיל זהב בהפעלת משרד השיכון ובהפעלת חברות נוספות.

עשהאל צור: יש בתי גיל זהב ומקבצי דיור.

עשהאל צור: קבצי דיור זה מוצר שמיועד לקשישים עולים ובתי גיל זהב מיועדים גם לקשישים עולים וגם לקשישים ותיקים.

עשהאל צור: גם הם בפריסה גיאוגרפית בכל הארץ.

ינון אזולאי: אלכס, זה בתוך שכונות?

אלכס קושניר: כן.

ינון אזולאי: אתם דואגים לראות שאם זה לקשישים, זה מתאים להם מבחינת הנגישות?

ינון אזולאי: שלא שיכנו אותם בקומה שלישית בלי מעלית.

אלכס קושניר: אלה בדרך כלל בניינים עם מעליות.

אלכס קושניר: כמובן עם נגישות אבל צריך לזכור שגם בתי גיל הזהב וגם מקבצי דיור ציבורי נועדו לקשישים שיכולים לנהל אורח חיים עצמאי.

אלכס קושניר: לנהל משק בית עצמאי.

ינון אזולאי: מה גובה הסיוע בשכר דירה?

אלכס קושניר: יש כל מיני קבוצות.

אלכס קושניר: תפרט.

עשהאל צור: יש הגדרות נוספות.

עשהאל צור: אני יכול להגיד שבנוגע לממתיני דיור ציבורי זה נע בין 3,100 ל-3,900 שקלים בהתאם לגודל המשפחה.

עשהאל צור: הסיוע בשכר דירה הוא מאוד משתנה.

עשהאל צור: יש קבוצות של קשישים הזכאים, קבוצות של נכים, קבוצות של אימהות חד הוריות.

עשהאל צור: זה תלי במספר הילדים ובישוב.

עשהאל צור: יש יישובים פריפריאליים יותר ויישובים יותר במרכז וזה מאוד מאוד משתנה.

עשהאל צור: במידה שתרצו תשובה יותר ספציפית, אני חושב שמשרד הבינוי והשיכון ידע לענות תשובות יותר מדויקות ממני.

ינון אזולאי: בסיוע הזה, כשאתה מגדיל, בשנה הבאה אתה רוצה להגדיל, זה בגלל שיש ביקוש של קשישים שזקוקים יותר לסיוע בשכר דירה?

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: גובה הסיוע הוגדל.

ינון אזולאי: השאלה אם לא צריך להסתכל גם על הקשישים שמתווספים משנה לשנה.

ינון אזולאי: גובה הסיוע, טוב שיהיה כי גם גובה השכירות עולה, אבל השאלה אם לא צריך עבור הקשישים שמספרם גדל כי גם תוחלת החיים עולה.

אלכס קושניר: אני אענה לך.

אלכס קושניר: יש תכנית בינוי ל-3,000 יחידות דיור לדיור ציבורי ועוד 1,700 יחידות דיור לרכישה.

ינון אזולאי: נדמה לי שבחוק לעידוד השקעות הון דיברו על דירה להשכיר.

אלכס קושניר: הזכרנו את זה.

עשהאל צור: אני אוסיף ואומר שבשנת 2016 נחתם הסכם עם הסוכנות היהודית לבניית 2,650 בתי גיל זהב.

עשהאל צור: היום אנחנו מתחילים לאכלס.

עשהאל צור: באשקלון אנחנו כבר מאכלסים מבנה חדש, בדרך השלום בתל אביב מאכלסים מבנה חדש ויש עוד מבנים שצפויים להיות מאוכלסים בשנה הקרובה.

ינון אזולאי: כמה יחידות מאוכלסות?

עשהאל צור: אני חושב שבאשקלון – משרד הבינוי והשיכון ידע לענות תשובה יותר מדויקת – מדובר על 600 יחידות דיור.

ינון אזולאי: בסך הכול כמה דירות כאלה מאוכלסות בארץ?

ינון אזולאי: מאז 2016.

עשהאל צור: אני חושב שסדר גודל של אלף יחידות דיור.

עשהאל צור: המספר צריך להגיע ל-2,650 ואנחנו כרגע במגעים מול הסוכנות היהודית לחתימה על הסכם נוסף.

ינון אזולאי: לפני שאתה הולך להסכם נוסף, מה היעד שתקבל את ה-2,650?

עשהאל צור: משרד הבינוי והשיכון ידע להרחיב על זה.

עשהאל צור: יוסי, אם תוכל להשיב.

יפתח עשהאל: עד שמעלים את יוסי, אני רק ארחיב ואומר שבשנה שעברה גם התבצעה תוספת בסוף שנה.

יפתח עשהאל: זה לשאלתו של חבר הכנסת פינדרוס.

ינון אזולאי: אני שאלתי לגבי 2,650, מה היעד הסופי ומתי הדירות יאוכלסו.

ינון אזולאי: האם עכשיו מאוכלסות 1,000 דירות, כמו שנאמר לנו, או יותר?

יוסי שבת: כרגע יש קצת פחות מ-1,000.

יוסי שבת: אני מנסה לראות בפרטים שלנו.

יוסי שבת: היעד הוא בהדרגה.

יוסי שבת: זה ייקח עוד כשלוש-רבע שנים לפחות כי אלה יחידות דיור בבנייה.

יוסי שבת: כרגע אכלסנו רק את תל אביב ואשקלון.

יוסי שבת: סך הכול זה פחות מ-1,000.

יוסי שבת: בערך 700 יחידות דיור ולא יותר.

יוסי שבת: היתר בשלבי בנייה מתקדמים.

יוסי שבת: יהיו לנו גם בשנה הבאה כאשר הצפי הוא עד סוף 2025.

ינון אזולאי: אני שואל כי כאשר מקבלים החלטה בהחלטת ממשלה יש יעדים ויש אבני דרך כפי שאנחנו מכירים.

ינון אזולאי: השאלה שלי היא אם עומדים באבני הדרך האלה והשאלה אם כרגע אתה עומד ביעד של 2,650 יחידות דיור.

יוסי שבת: עומדים באבני הדרך כי בסופו של דבר אנחנו מדברים על היתרי בנייה, על תכנון, על רישוי ועל בנייה באתרים קיימים שבחלקם גם היו דיירים.

יוסי שבת: זה תהליך לא פשוט.

ינון אזולאי: השאלה אם אתה עומד ביעד מבחינת החלטת הממשלה שהתקבלה ב-2016.

ינון אזולאי: אתה אומר עכשיו אתה נמצא ב-700 יחידות דיור או שרצו שבסוף שנת 2021 תהיה ב-2,000 יחידות דיור.

יוסי שבת: כן.

יוסי שבת: היה סיכום תקציבי ואנחנו עומדים ביעד.

יוסי שבת: לכן אנחנו מקדמים כבר השנה הסכם לתוספת של 3,000 יחידות דיור, בגלל משך הזמן הארוך שלוקח לקדם אותן.

יוסי שבת: אנחנו רוצים שהסוכנות כבר תיערך ותקדם עוד פרויקטים.

אלכס קושניר: לגבי הרכישה שמתוכננת לכם, 1,700 יחידות דיור.

אלכס קושניר: לפריסה של כמה שנים זה?

יוסי שבת: 1,700 יחידות דיור מיועדות להירכש עד סוף 2023.

יוסי שבת: אנחנו בשלבים מאוד מתקדמים עם אגף התקציבים לגבי המתווה, יש צוות שבודק את זה ובשנה הבאה כנראה נתחיל בפעילות התקציבית.

יוסי שבת: תקציב המדינה אושר רק בנובמבר ולא הספיקו לקדם את הפעילות הזו ולקדם מתווה מסודר כדי לרכוש את 1,700 יחידות הדיור.

אלכס קושניר: בתוך 1,700 הדירות האלה יהיו דירות נ"ר?

יוסי שבת: כן.

יוסי שבת: יהיו דירות נ"ר אבל זה החלק של הצוות המקצועי שצריך לבחון את כל הצרכים ולהתאים אותם ולא סתם לבוא ולרכוש באופן חפוז ו העיקר לממש את ההחלטה.

ינון אזולאי: אלכס, מקבצי הדיור היו מיועדים מראש לעולים קשישים.

ינון אזולאי: נכון?

אלכס קושניר: תמיד לעולים קשישים.

ינון אזולאי: לאחרונה יש פחות עלייה של קשישים.

אלכס קושניר: יש הרבה עולים שהופכים להיות קשישים.

ינון אזולאי: על זה רציתי לשאול.

ינון אזולאי: מעבירים את אלה שהם בהגדרה של עולה.

אלכס קושניר: מי שעלה לארץ והפך להיות קשיש במשך 15 שנים, הוא יכול לקבל מקבץ דיור.

ינון אזולאי: לכמה זמן הוא מקבל אותו?

אלכס קושניר: עד 120.

עשהאל צור: הוא יכול לקבל אותו לתמיד.

עשהאל צור: כמו שכבוד היושב ראש אמר, מי שהופך להיות קשיש בתוך 15 שנים, הוא יישאר עולה לנצח מבחינת הגדרתו כעולה.

ינון אזולאי: תודה.

ינון אזולאי: התייעצות

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: התייעצות.

אלכס קושניר: חוזרים בשעה 17:59.

אלכס קושניר: אני מחדש את הישיבה.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על אישור פנייה מספר 101.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר

אלכס קושניר: הפנייה אושרה פה אחד.

ינון אזולאי: רוויזיה.

יצחק פינדרוס: רוויזיה.

אלכס קושניר: יש רוויזיה.

אלכס קושניר: פנייה אחרונה להיום, פנייה מספר 52, גמלאות ופיצויים.

אביגיל ונקרט: הפנייה נועדה לבצע שינויים פנימיים בסעיף 12, גמלאות ופיצויים לצורך תשלום גמלאות בפנסיה תקציבית ולצורך תקצוב הפעילות השוטפת של מינהלת הגמלאות לפי הפירוט הבא: תכנית 12-11-02, גמלאות על פי הסכמים, הגדלת 38,742 אלפי שקלים בהוצאה נטו ו-30,871 אלפי שקלים בהוצאה מותנית בהכנסה.

אביגיל ונקרט: תכנית 12-13-02, מינהלת הגמלאות, הגדלת 3,871 אלפי שקלים בהוצאה נטו והגדלת 131 אלפי שקלים כהוצאה מותנית בהכנסה.

אביגיל ונקרט: תקציב התכניות האלה מועבר מתכנית 12-11-01, גמלאות מקופת המדינה ממנו מופחת סך של 42,613 אלפי שקלים בהוצאה נטו.

אביגיל ונקרט: הביצוע בפועל שנה היה נמוך מהתחזית, כך שבסך הכול אין שינו בסך ההוצאה נטו בסעיף זה.

ינון אזולאי: הורדתם בסעיף 52 ואני שואל ממה הורדתם.

אביגיל ונקרט: חשוב להדגיש שאנחנו לא מפחיתים מגמלאות או פוגעים בגמלאות שמשולמות אלא אנחנו מתאימים את התקציב לקצב הביצוע בפועל.

אביגיל ונקרט: אנחנו מפחיתים, כפי שאמרתי, מתכנית 12-11-01, גמלאות מקופת המדינה בה מרוכז התקציב של הגמלאות לעובדי המדינה מכיוון שהביצוע הזאת היה קצת יותר נמוך מהתחזית שחזינו בעת אישור התקציב.

ינון אזולאי: אם כן, אין איזושהי פגיעה.

אביגיל ונקרט: לא.

אביגיל ונקרט: בוודאי שלא.

יצחק פינדרוס: אתם רואים ירידה באחוז הגמלאות מעבר למה שצפיתם?

אביגיל ונקרט: חשוב לחדד שהתשלומים תלויים במידה רבה במספר העובדים שזכאים לגמלאות בשנה נתונה ומספר השנים שהם זכאים לגמלאות.

אביגיל ונקרט: הם תלויים בהחלטת עובדים האם הם רוצים לצאת לפרישה או לא.

אביגיל ונקרט: שאירים ותמותה של גמלאים ושאירים.

אביגיל ונקרט: לכן יש קושי מסוים לצפות כמה ישולם בסוף השנה.

אביגיל ונקרט: זה תלוי גם בשכר של העובדים, באחוזי הגמלה שנקבעו להם ויש קושי מסוים לצפות את זה.

אביגיל ונקרט: תמיד בסוף השנה אנחנו עושים תיקונים.

יצחק פינדרוס: אני רואה כאן שבעיקר אלה הגופים החיצוניים שאתם בהסכמים אתם כמו ביטוח לאומי, רשות ..., חברת הדואר.

יצחק פינדרוס: שם אתם יודעים פחות או יותר מהו הצפי.

אביגיל ונקרט: זה בדיוק אותו הדבר.

אביגיל ונקרט: גם התשלומים לגמלאים האלה הם צבועים במספר הגמלאים שפורשים בשנה נתונה ומספר השאירים.

אביגיל ונקרט: זה מאוד ודמה לגמלאות של פנסיה תקציבית וזה גם מתנהל באותו אופן.

אביגיל ונקרט: גם שם קשה לצפות באמצע השנה כמה בדיוק ישולם ואנחנו עושים תיקונים קטנים בסוף השנה.

יצחק פינדרוס: היו לכם פורשים שפרשו מעבר לתחזית הראשונית שלכם שב-38 מיליון שקלים?

אביגיל ונקרט: לא.

אביגיל ונקרט: אתה מתכוון לתכנית 12-11-02, נכון?

יצחק פינדרוס: 102.

אביגיל ונקרט: אני אחדד.

אביגיל ונקרט: שם למעשה מה שקרה, יש תכנית פרישה בדואר וחלק מהתשלום בגין תכנית הפרישה הזאת היה אמור להתקבל במינהל הגמלאות.

אביגיל ונקרט: בגין כל פורש מתקבלת הכנסה במינהלת הגמלאות שמשמשת לתשלום הגמלה שלו לאורך השנים.

אביגיל ונקרט: כיוון שחלק מהתשלומים האלה היו אמורים להתקבל בחודש דצמבר, למעשה בסוף התהליך הבנו שהתשלום יתקבל רק בחודש ינואר בשנה הבאה או בתחילת שנת 2022.

אביגיל ונקרט: הפחתנו את ההוצאה המותנית בהכנסה ולכן נדרשנו להגדיל את ההוצאה נטו.

אביגיל ונקרט: בסך הכול השינוי בתכנית הזאת הוא בערך 7 מיליון שקלים שזה פחות מאחוז מסך ההוצאה בתקציב.

ינון אזולאי: דיברנו על גמלאי הדואר.

יצחק פינדרוס: היית אתמול בוועדת הכלכלה.

ינון אזולאי: מה שהיה בוועדת הכלכלה, זה הסיפור של הדואר בכלל.

יצחק פינדרוס: זה משפיע עליהם.

ינון אזולאי: מבחינת העובדים של הדואר, ידענו שבזמן הקורונה היו שם פיטורים של עובדים.

ינון אזולאי: חלקם יצאו לחל"ת וחלקם לפיטורים.

ינון אזולאי: יש לך מושג מה קורה עם זה עכשיו?

אביגיל ונקרט: לצערי מינהלת הגמלאות לא עוסקת בזה.

אביגיל ונקרט: היא רק משלמת את הגמלאות.

אביגיל ונקרט: אני לא אוכל להתייחס לזה.

יצחק פינדרוס: את ראית עלייה בפיטורים בדואר מעבר לתחזית?

אלכס קושניר: איך היא יכולה לדעת?

אלכס קושניר: אם אלה פיטורים, זה לא מגיע לגמלאות.

יצחק פינדרוס: היא יכולה לדעת מה היא מעבירה כי שם היא מעבירה צ'ק לדואר.

אלכס קושניר: אם אין גמלאי, אז לא.

ינון אזולאי: מה זה הוצאה מותנית בהכנסה?

אביגיל ונקרט: באיזה מהתכניות?

ינון אזולאי: 12-11-02.

אביגיל ונקרט: כפי שחבר הכנסת פינדרוס ציין, אלה גופים שמעבירים למינהלת הגמלאות תקציב והוא משמש את מינהלת הגמלאות שמשמשת שלם והיא משלמת את הגמלאות.

אביגיל ונקרט: לכן יש לה הכנסה מהגופים האלה, למשל מחברת הדואר או מביטוח לאומי ואז היא משלמת.

ינון אזולאי: התקציב שמועבר מתכנית 12-11-01, אותה תכנית עליה אנחנו מדברים, מהי התכנית הזאת ממנה מועבר כסף?

אביגיל ונקרט: זאת תכנית גמלאות מקופת המדינה.

אביגיל ונקרט: היא משמשת לתשלום גמלאות לעובדים.

ינון אזולאי: בסדר.

ינון אזולאי: כמה מתוך הגמלאות שנמצאות בפנסיות תקציביות ומה שאת משלמת בדואר?

ינון אזולאי: לאו דווקא בדואר אלא בכלל במינהלת הגמלאות.

ינון אזולאי: כמה פנסיות תקציביות מבחינת הכסף לוקח לכם הנתח?

אביגיל ונקרט: מסך התקציב?

ינון אזולאי: כן.

ינון אזולאי: מסך התקציב שאתם מוציאים, כמה מתוכו תקציב הפנסיות התקציביות.

אביגיל ונקרט: סך התקציב בסעיף 12 ממנו משולמת הפנסיה התקציבית עומד על כ-18 מיליארד ו-640 מיליון שקלים.

אביגיל ונקרט: אפשר לעשות את החישוב ביחס לכלל תקציב המדינה.

ינון אזולאי: סתם, בגדול.

ינון אזולאי: הפנסיות התקציביות הן השולטות שם נכון לעכשיו?

אלכס קושניר: הכול שם פנסיות תקציביות.

אלכס קושניר: הפנסיה הצוברת לא משולמת משם.

אלכס קושניר: פנסיה צוברת, היא צוברת.

אלכס קושניר: זה הכול תקציבי.

אלכס קושניר: צוברת זה מקרנות הפנסיה.

ינון אזולאי: אנחנו חייבים לעבור לתקציבית.

אלכס קושניר: אתה לא יכול.

ינון אזולאי: אבל אתה בעד.

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: אני נגד.

ינון אזולאי: כנראה יש לך פנסיה טובה.

ינון אזולאי: התייעצות.

ולדימיר בליאק: התייעצות לגבי פנסיה תקציבית?

ינון אזולאי: כן התייעצות.

אלכס קושניר: חוזרים להצבעה בשעה 18:12.

אלכס קושניר: אני מחדש את הישיבה.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על פנייה מספר 52, גמלאות ופיצויים.

אלכס קושניר: מי בעד?

יצחק פינדרוס: כדי להשאיר טעם טוב, אנחנו בעד.

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

ינון אזולאי: רוויזיה.

אלכס קושניר: אנחנו עוברים לרוויזיות שהוגשו על ידי החברים.

אלכס קושניר: הרוויזיה הראשונה היא לפנייה מספר 15 עד 17, המשרד לביטחון פנים.

אלכס קושניר: חבר הכנת אזולאי, אני מציע לך לחבר את שלושת הפניות של המשרד לביטחון פנים ולנמק את שלושתן ביחד.

ינון אזולאי: אתה מציע לי או שאתה אומר לי?

אלכס קושניר: אני מציע לך.

אלכס קושניר: היו לנו שלוש פניות של המשרד לביטחון פנים ואני מציע שנעשה את ההנמקה לשלושתן ביחד.

יצחק פינדרוס: אני חושב שאחרי הדיון הכבד שהיה על המשרד לביטחון פנים, אני לא בטוח שאפשר לעשות את זה כך.

ינון אזולאי: אני אסביר את הרוויזיה על פניות מספר 15 עד 17.

ינון אזולאי: יש כאן את התכניות של המשרד לביטחון פנים גם לגבי בתי הסוהר.

ינון אזולאי: אני טוען שלגבי בתי הסוהר לא קיבלנו מענה על כל מה שדיברנו, גם מבחינת מרחב הכליאה כאשר עדיין לא עומדים ביעדים.

ינון אזולאי: כשלא עומדים ביעדים לטובת האסירים, אני חושב שמן הדין זה שהיה צריך לעכב את הפנייה.

ינון אזולאי: אני טוען שלכל אסיר מגיעה הזכות שלו.

ינון אזולאי: מי שעבר עבירה, כמובן צריך לשלם עליה והוא משלם עליה והמשפחה שלו משלמת עליה, אבל זאת אחת הבעיות הקשות של שירות בתי הסוהר היא עם האסירים והעלינו אותה.

ינון אזולאי: הבעיה היא במרחב הכליאה ובג"ץ אמר שצריך לשחרר שחרור מינהלי אבל לא עומדים ביעדים האלה.

ינון אזולאי: לכן אני חושב שאי אפשר להמשיך ולהעביר להם כסף, עד שלא יעמדו בהחלטת בג"ץ.

ינון אזולאי: לכן אני מבקש להצביע בעד הרוויזיה ולפתוח את הדיון.

אלכס קושניר: אתה רוצה לנמק את 26 עד 28 ואת 72 ו-73?

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: אני צריך שזה יהיה מונח בפני.

ינון אזולאי: בינתיים תצביע.

אלכס קושניר: מי בעד הרוויזיה על פניות מספר 15 עד 17?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: לא התקבלה

אלכס קושניר: הרוויזיה לא התקבלה.

ינון אזולאי: פינדרוס, אם אתה מדי פעם רוצה לנמק, תגיד לי.

אלכס קושניר: רוויזיה על פנייה מספר 26 עד 28.

יצחק פינדרוס: בתכנית 77-00-02.

יצחק פינדרוס: אחזקה של בתי הסוהר.

יצחק פינדרוס: אני לא יודע מתי יצא לך אלכס לבקר שם.

יצחק פינדרוס: אני ביקרתי יום אחד אדם שישב על עבירת צווארון לבן בארצות הברית.

יצחק פינדרוס: דרך אגב, על אי מתן עדות.

יצחק פינדרוס: העבירה שלו הייתה אי מתן עדות.

יצחק פינדרוס: אדם בן 70 ואני מוצא את עצמי בא לבקר ואתו בכלא ו אני א ומר לך שהזדעזעתי.

יצחק פינדרוס: ראשית, לא רצו שאני אכנס לשם.

יצחק פינדרוס: היה צריך להתקשר לקצין הכנסת.

יצחק פינדרוס: התברר לי גם למה לא רצו שאני אכנס.

יצחק פינדרוס: אמר לי מפקד הכלא למה.

יצחק פינדרוס: הוא אמר לי: זה לא מקום בשבילך להיכנס אליו, זה מקום לאסירים ביטחוניים.

יצחק פינדרוס: ביקשתי שיסביר לי איך היהודי הזה בן 70 שנעצר על אי מתן עדות נגד רואה החשבון שלו, הוא מוסגר לארצות הברית, איך אותו שמים שם כבר שבועיים ולי הוא אומר שאני לא יכול להיכנס כי יש שם אסירים ביטחוניים.

יצחק פינדרוס: בסופו של דבר נכנסתי לשם אבל באמת זה לא נעים.

יצחק פינדרוס: אנחנו צריכים לקיים דיון על זה, בטח כשאנחנו דנים בתקציב לשם כך ולכן אני מציע לפתוח את הרוויזיה הזאת.

אלכס קושניר: מי בעד קבלת רוויזיה על סעיף 26 עד 28?

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: לא התקבלה

אלכס קושניר: הרוויזיה לא התקבלה.

אלכס קושניר: רוויזיה על סעיף 72 עד 73, המשרד לביטחון פנים.

ינון אזולאי: אם אני לא טועה, זה בקשר לקורונה.

ינון אזולאי: התקציב של הקורונה.

ינון אזולאי: יש נושא נוסף חשוב שהעלינו בפניהם, נושא ביקור האסירים באותה עת.

ינון אזולאי: אגב, אני מבקר אסירים לא רק כאלה שיש להם בעיות של מס אלא אני מבקר אותם וחשוב לבקר אותם ולעודד את המשפחות שלהם.

ינון אזולאי: יש נושא נוסף והוא קשור לביקורי הילדים של האסירים.

ינון אזולאי: המדינה נותנת את העונש למשפחה במקום לאסיר.

ינון אזולאי: האסיר מרצה את העונש, אז למה הילד צריך לסבול?

ינון אזולאי: אבא שלו, או במקרים חריגים האימא, נמצא בכלא ואנחנו מקשים עליהם.

ינון אזולאי: אגב, יש הצעת חוק של משה ארבל ושלי.

ינון אזולאי: סגן שר לביטחון פנים וגם משרד המשפטים ביקשו שנדחה את זה בשלושה שבועות, עד יום שני הקרוב.

ינון אזולאי: עדיין לא קיבלנו תשובה ולכן אני מבקש לפתוח את הרוויזיה עד שנקבל את התשובה ונחליט מה לעשות.

אלכס קושניר: מי בעד קבלת הרוויזיה על פנייה 72 עד 73?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: לא התקבלה

אלכס קושניר: הרוויזיה לא התקבלה.

אלכס קושניר: רוויזיה על פנייה מספר 50, תחבורה, פיתוח.

ינון אזולאי: פנייה של משרד התחבורה.

ינון אזולאי: אמנם זה היה במהות של התכנית, לגבי הזכאים לסבסוד.

יצחק פינדרוס: גם ערך צובר.

יצחק פינדרוס: דיברנו על זה.

ינון אזולאי: לפני הערך הצובר, היה סבסוד סטודנטים.

ינון אזולאי: אני חושב שגם בחורי ישיבות אמורים לקבל את זה.

ינון אזולאי: עצם זה שהם לא מקבלים את זה, זאת אפליה ולכן אני חושב שזה לא ראוי ולא נכון.

ינון אזולאי: הדבר הנוסף הוא לגבי חופשי-חודשי והערך הצבור.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שהערך הצבור, כנראה לקראת ינואר, יבוטל על פי החלטת שר האוצר.

ינון אזולאי: הפגיעה היא פגיעה דווקא במוחלשים ואני חושב שלא ראוי לפגוע בהם.

ינון אזולאי: אני מבקש לפתוח את הרוויזיה לדיון ולא להצביע על ההעברה עד שהדיון יתקיים והאפליה תתוקן.

אלכס קושניר: מי בעד קבלת הרווזייה על פנייה 50?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: לא התקבלה

אלכס קושניר: הרוויזיה לא התקבלה.

אלכס קושניר: רוויזיה על פנייה ספר 58, משרד הביטחון.

ינון אזולאי: מכיוון שזה מסווג ואנחנו לא יכולים לומר כל מיני דברים, קשה לי לנמק אבל אחד הנימוקים שהגשנו הוא בגלל שעדיין לא נכנסנו לוועדה המשותפת.

ינון אזולאי: אני מקווה שבתחילת השבוע תביא את זה להצבעה ונביא לכם את השמות.

אלכס קושניר: צריך רק לראות מה הפרוצדורה.

קריאה: זה מול ועדת הכנסת.

אלכס קושניר: מי בעד קבלת הרוויזייה על פנייה מספר 58?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: לא התקבלה

אלכס קושניר: הרוויזיה לא התקבלה.

אלכס קושניר: רוויזיה על פנייה מספר 70 עד 71, רשויות פיקוח.

ינון אזולאי: למה לא 67?

אלכס קושניר: פנייה מספר 67 זה משרד הרווחה.

ינון אזולאי: נכון.

ינון אזולאי: אתה צודק.

ינון אזולאי: על רווחה לא הטלתי רוויזיה.

ינון אזולאי: אני הגשתי את הרוויזיה הזאת כי לא הסכמנו לעצם ההעברה של התקצוב כי לא יכול להיות של נדע בתחילת שנה מה המטרות - זה היה ברשות הטבע והגנים - על ההוצאות באזור ים המלח.

ינון אזולאי: אני חושב שהיה ראוי להעביר את הכול למקום אחד.

ינון אזולאי: גם בנושא הבולענים, כאשר הטיפול הוא אמנם דרך המועצה תמר והרשות השנייה, אבל בכל אופן אני חושב שגם מבחינת עין גדי שצריך לתקן ולסדר – לא קיבלנו תשובות מספקות.

ינון אזולאי: אני חושב שהתקציב הזה לא מספיק ואז נצטרך לבוא שוב בשנה הבאה.

ינון אזולאי: אולי כדאי שנמתין אתו לשנה הבאה.

אלכס קושניר: מי בעד קבלת רוויזיה על פנייה 70 עד 71?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: לא התקבלה

אלכס קושניר: הרוויזיה לא התקבלה.

אלכס קושניר: רוויזיה על סעיף פנייה מספר 75, משרד הקליטה.

ינון אזולאי: אני נמצא בדין ודברים עם משרד הקליטה.

ינון אזולאי: יש שאילתות שהגשתי ולא קיבלתי מהם מענה.

ינון אזולאי: לכן ביקשתי להגיש את הרוויזיה הזאת.

ינון אזולאי: גם עכשיו לא קיבלתי מענה מהמשרד.

אלכס קושניר: מי בעד קבלת הרוויזיה על פנייה מספר 75?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: לא התקבלה

אלכס קושניר: הרוויזיה לא התקבלה.

אלכס קושניר: רוויזיה על פנייה מספר 76 עד 81, משרד החוץ.

ינון אזולאי: אנחנו הגשנו את הרוויזיה הזאת בגלל המצב של העובדים במשרד החוץ.

ינון אזולאי: כמו שאמרנו, 90 אחוזים מהעובדים לא מקבלים את מלוא השכר המגיע להם.

ינון אזולאי: באנו לכאן כדי לזעוק את זעקת העובדים.

ינון אזולאי: לכן אני קורא לכם בעניין הזה להצביע על פתיחת הרוויזיה.

ינון אזולאי: עד שלא ייפתר סכסוך העבודה שיש בין העובדים למשרד, אסור לנו להעביר את הכסף הזה ואנא מכם, באמת, תצביעו בעד קבלת הרוויזיה ונפתח את הדיון.

אלכס קושניר: מי בעד קבלת הרוויזיה על פנייה מספר 76 עד 81, משרד החוץ?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: לא התקבלה

אלכס קושניר: הרוויזיה לא התקבלה.

אלכס קושניר: רוויזיה על פנייה מספר 85 ו-86, משרד המשפטים.

ינון אזולאי: אמרנו שאנחנו לא יכולים שיהיה שם כסף קואליציוני.

ינון אזולאי: יכול להיות שהמטרה אליה מופנה הכסף היא מטרה מבורכת אבל אנחנו חושבים שצריך שתהיה נגישות גם לשפה האמהרית, גם לשפה הערבית, גם לשפה הצרפתית ואנחנו לא רואים שזה מגיע למקום הזה.

ינון אזולאי: אנחנו חושבים שמן הראוי שלא רק צריך מיליון השקלים בהסכם קואליציוני כזה או אחר שמנותב לדוברי השפה הרוסית אלא צריך להוסיף עוד כסף.

ינון אזולאי: אגב, מדובר ב-550 דפים מתוך 6,000 ומשהו דפים.

ינון אזולאי: אני חושב שצריך להצביע ולפתוח את הרוויזיה הזאת על מנת שנוכל לקבל תרגום גם לשפות שציינתי קודם לכן.

ינון אזולאי: בנוסף לכך הייתה דרישה שהשכר שלנו יהיה לא נמוך משכר השופטים.

ינון אזולאי: גם אנחנו עובדי ציבור.

ינון אזולאי: אני חושב שרק לשם כך היה כדאי לכם להצביע בעד.

ינון אזולאי: מכל היום הזה, זאת הכותרת שתצא, שאני רוצה שכר כמו של השופטים.

ינון אזולאי: אז מה?

ינון אזולאי: תבדוק איפה הם נמצאים עכשיו ואיפה אני נמצא עכשיו, תראה שאני עובד יותר מהם.

אלכס קושניר: מי בעד קבלת הרוויזיה על פנייה מספר 85 ו-86?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: לא התקבלה

אלכס קושניר: הרוויזיה לא התקבלה.

אלכס קושניר: רוויזיה על פנייה מספר 97 ו-98, משרד הכלכלה.

ינון אזולאי: תדע לך ששנינו יכולים לנמק את הרוויזיה אבל אנחנו רוים לחסוך בזמן למען העובדים.

יצחק פינדרוס: גם ברוויזיה הזאת, כל הסיפור הזה של משרד הכלכלה שמשלב צעירים ממגזרים מוחלשים בתעסוקה, החלטת הממשלה לא התקיימה עד היום ואין תכנית מערכתית איך משלבים אוכלוסייה צדדית כזאת, פחות מהקראים, מה-32 אלף קראים.

יצחק פינדרוס: המשרד עד היום לא הביא להחלטת ממשלה ולא רק זה אלא שבהחלטות ממשלה לכלל האוכלוסיות הוא מראש הדיר את החרדים.

יצחק פינדרוס: הוא הגדיר שתבוא החלטה מיוחדת למגזר החרדי.

יצחק פינדרוס: מעבר לזה שזה משמש להסתה נגד המגזר החרדי למה הוא לא משתלב בשוק התעסוקה, הוא גם דואג שהם לא ישתלבו ועושה הכול כדי שלא ישתלבו.

יצחק פינדרוס: הוא גם מעביר חוקים שלא ישתלבו וחוסם אותם.

יצחק פינדרוס: כשרוצים להעביר מיליון שקלים לדבר הזה, צריך להסביר בדיוק לאן הולך הכסף ואיך דואגים שמגזרים מוחלשים יוכנסו לתוך שוק התעסוקה.

יצחק פינדרוס: לכן אני מציע לפתוח את הרוויזיה.

אלכס קושניר: מי בעד קבלת הרוויזיה לפנייה מספר 97 ו-98?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: לא התקבלה

אלכס קושניר: הרוויזיה לא התקבלה.

אלכס קושניר: רוויזיה על פנייה מספר 143 עד 145, משרד הכלכלה.

ינון אזולאי: זה על החלל.

ינון אזולאי: הרוויזיה הזאת הייתה מוגשת כי אני חושב שיש לנו מספיק מה להשקיע.

ינון אזולאי: זה טוב שיש גם על החלל אבל מהיכן שלוקחים את הכסף, מרשות האוכלוסין ומעוד מקומות – זה לא היה ראוי.

ינון אזולאי: לכן אני חושב שניגש להצביע.

אלכס קושניר: מי בעד קבלת הרוויזיה על פנייה מספר 143 עד 145?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: לא התקבלה

אלכס קושניר: הרוויזיה לא התקבלה.

אלכס קושניר: רוויזיה על פנייה מספר 122 עד 124, המשרד לשירותי דת.

ינון אזולאי: אני רוצה לומר רק דבר אחד.

ינון אזולאי: כמה רוויזיות יש לנו?

אלכס קושניר: נשארו לנו עכשיו ארבע רוויזיות ועוד שלוש רוויזיות ב-18:45.

ינון אזולאי: מתוך התחשבות בעובדי הכנסת, לא בחברי הכנסת – אנחנו מקבלים על זה משכורת – אנחנו מושכים את כל הרוויזיות.

ינון אזולאי: הם עבדו מספיק קשה עד עכשיו.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: כל הפניות התקבלו ואושרו.

אלכס קושניר: הישיבה נעולה.