ועדת הבריאות, כנסת 24, פרוטוקול מספר 49, 2022-01-10 09:10

עידית סילמן: בוקר טוב לכולם, בוקר טוב למי שנמצא איתנו בזום.

עידית סילמן: אני מתנצלת מראש שלא כולכם יכולתם להיות איתנו כאן בגלל התחלואה הגבוהה שמתפשטת בארץ.

עידית סילמן: היום העשירי בינואר 2022, ח' בשבט, תשפ"ב.

עידית סילמן: על סדר היום: דיווח שר הבריאות על העישון בישראל לשנת 2020, לפי סעיף 2 לחוק חובת דיווח בדבר הנזקים הבריאותיים מעישון מוצרי טבק, התשס"א-2000.

עידית סילמן: לפני שאנחנו מתחילים את הדיון בנושא, אני רוצה לשתף אתכם במשהו מאוד מרגש.

עידית סילמן: אתמול בוועדת שרים לחקיקה עבר החוק לאיחוד מוקדי החירום שהעליתי.

עידית סילמן: החוק הוגש מתוך שיקול אחד בלבד, שהוא קדושת החיים של אזרחי מדינת ישראל.

עידית סילמן: הורים שרואים את ילדם נחנק ברגעי האימה, בשניות הקריטיות בהן לא מגיע חמצן למוח, רוצים מענה רפואי מציל חיים, מהיר ככל שניתן.

עידית סילמן: מדינת ישראל אחראית לדאוג שכך יהיה.

עידית סילמן: לצערי, התוודעתי לנושא בזכות סיפור עצוב וקשה על ילד מתוק שלא זכה לטיפול המהיר בזמן ונותר נכה.

עידית סילמן: אני מבקשת להתפלל לרפואתו של ארי ברנשטיין.

עידית סילמן: יהי רצון מלפניך אדוניי אלוהיי ואלוהי אבותיי, שתשלח מהרה רפואה שלמה מן השמיים, רפואת הנפש ורפואת הגוף לחולה חיים אריה ירמיהו בן אסתר בתוך שאר חולי ישראל.

עידית סילמן: חשוב לי להבהיר כאן, החוק הזה לא פוגע באף ארגון, ובטח שלא מוריד מערכו.

עידית סילמן: מד"א מהווה את חוד החנית של רפואת החירום במדינת ישראל.

עידית סילמן: כולנו רואים את המסירות והמקצועיות חסרת הפשרות גם, ובעיקר סביב אתגרי הקורונה, שהציבו בפנינו.

עידית סילמן: תכלית החוק היא פשוטה.

עידית סילמן: ברגע שנכנסת קריאת מצוקה, אנשי הרפואה הקרובים ביותר לאירוע מוזנקים, ולא משנה עם איזה מדים הם.

עידית סילמן: מד"א, איחוד הצלה או ארגון כזה או אחר.

עידית סילמן: כפי שאמרתי בימים האחרונים יותר פעם אחת, הצלת חיים איננה עסק מסחרי, אלא שליחות.

עידית סילמן: רק בשביל להבהיר לכם את גודל הבשורה, לקו החירום של 101 מגיעות מדי שנה למעלה מ-4,300,000 שיחות.

עידית סילמן: נניח שהצלחנו לשנות אפילו חצי פרומיל, חייהם של אלפים יינצלו.

עידית סילמן: זה היקף עצום של הצלת חיים ונפשות.

עידית סילמן: אני גאה ומתרגשת להיות שותפה ובעלת זכויות במהלך ההיסטורי הזה, ומבקשת להודות למספר שותפים חשובים.

עידית סילמן: לראש הממשלה נפתלי בנט, לראש הסגל במשרד ראש הממשלה טל גנץ צבי, לשרת הפנים איילת שקד, לוועדת שרים לחקיקה, לשר גדעון סער, לשרים, לחברי הכנסת, לדן שחורי מקשר ממשלה כנסת, לרב גפני היקר, לשר האוצר ליברמן, לשר הבריאות הורוביץ ולצוות היקר שלי יעקב, אביבית וחנן.

עידית סילמן: תודה לכם.

עידית סילמן: מפה אנחנו עוברים היישר אל הנושא של היום.

יהודה גליק: זאת הייתה החלטה חשובה מאוד, והיה צריך לעשות אותה מזמן.

יהודה גליק: כל הכבוד.

עידית סילמן: בעבר כבר הרבה שנים ניסו להעביר את זה, ומסיבות כאלה ואחרות, בעיקר פוליטיות, זה לא עבר.

עידית סילמן: אני שמחה שזכינו להתרכז בעשייה אמיתית למען אזרחי מדינת ישראל.

יהודה גליק: מתי זה קורה?

עידית סילמן: זה עבר בוועדת שרים לחקיקה, ולאט יעלה למליאה.

עידית סילמן: אתה מכיר את תהליך החקיקה בכנסת.

יהודה גליק: מה תאריך היעד ליישום?

עידית סילמן: אני מקווה שכמה שיותר מהר.

עידית סילמן: יש לנו כיוונים, אבל צריך להתחיל לקדם את זה.

יהודה גליק: כולם יהיו 101?

עידית סילמן: לא, רק הבריאות כרגע 101.

עידית סילמן: אחר כך בהמשך נקדם את הנושאים.

עידית סילמן: דו"ח שר הבריאות על העישון בישראל 2020 הוגש לכנסת על ידי שר הבריאות בהתאם לחוק חובת דיווח בדבר הנזקים הבריאותיים הנגרמים מעישון מוצרי טבק, תשס"א 2000.

עידית סילמן: אני חייבת לומר שגם כאן

עידית סילמן: לתוך הדיון הזה בוועדה בהתאם להסכמות שהיו בוועדות שונות של וועדת הבריאות, העבודה והרווחה, לא הכנסנו כרגע לוביסטים של חברות טבק כאלה ואחרות.

עידית סילמן: אני חושבת שהמטרה שלנו זה לשמור – מוסי רז כינה את זה הרוצח השקט, אותן סיגריות.

עידית סילמן: לא כל כך שקט, אבל אנחנו מתמודדים כאן, בתוך לאור אתגרי הקורונה, עם מציאות מאוד לא פשוטה.

עידית סילמן: חבר הכנסת מוסי רז קידם חקיקה בנושא הזה, וברכות.

עידית סילמן: אני חושבת שזו המציאות שבה אנחנו חיים, שאנחנו בסוף מסתכלים על מערכת הבריאות בצורה של שברת שילמת.

עידית סילמן: אדם שבא ופוגע בבריאותו לאורך שנים, בסוף מגיע למערכת ועולה לנו המון כסף לטיפול.

עידית סילמן: המטרה שלנו זה לנסות למנוע תחלואה כמה שיותר, ועליה אנחנו גם אמונים בעיקר פה בוועדה.

עידית סילמן: אני שמחה שהנושא הזה מגיע לדיון.

עידית סילמן: אנחנו נפתח במצגת שהכין משרד הבריאות על הדו"ח.

עידית סילמן: אני אבקש להיות ממש מדויקים, ענייניים כמה שיותר, להביא את עיקרי הדברים ובעיקר, מה משרד הבריאות עושה היום כדי לצמצם ולמנוע תחלואה שנגרמת כתוצאה מעישון, עישון פאסיבי, גילאי העישון שיורדים עם השנים.

עידית סילמן: נשמח לשמוע.

אפרת אפללו: תודה רבה.

אפרת אפללו: קודם כל, נעים מאוד, שמי דוקטור אפרת אפללו, אני מנהלת המחלקה לקידום בריאות בשירותי בריאות הציבור במשרד הבריאות.

אפרת אפללו: אני מתכבדת להציג את דו"ח שר הבריאות על העישון בישראל.

אפרת אפללו: אני רוצה להגיד שהשבוע יש עוד נקודת ציון מאוד משמעותית, מחר יש דיון בוועדת כספים על אישור צו האוצר בנושא השוואת ניסוי בנושא סיגריות אלקטרוניות.

אפרת אפללו: מאוד חשובה גם התמיכה של וועדת הבריאות בנושא הזה.

עידית סילמן: בוודאי.

עידית סילמן: וועדת הבריאות תומכת בצד, ולא רק זה, אני חושבת שצריך לייצר מס כמה שיותר גבוה על כל הדבר הזה.

עידית סילמן: אנחנו רואים מה קורה במדינות אחרות כמו ניו זילנד שמתחילות לפרוץ דרך ושוקלות להסיר את מוצרי הטבק.

עידית סילמן: צריך להעלות את גיל העישון ועוד הרבה דברים שלדעתנו כדאי לעשות.

אפרת אפללו: משרד הבריאות יקדם, כמובן.

אפרת אפללו: נושא העישון נמצא תחת תחום אחריותי מתוך הבנה שבשירותי בריאות הציבור הכל קשור, הכל נמצא במארג אחד.

אפרת אפללו: ההסתכלות וההתמודדות של משרד הבריאות ובכלל של כל השותפים זה לטפל בכל הבעיות ברמה הוליסטית.

אפרת אפללו: נתונים מראים כי מידי שנה מתים כ-8,000 אנשים מעישון, מתוכם 800 בשל חשיפה לעישון פאסיבי.

אפרת אפללו: אנחנו יודעים את ההשפעה ההרסנית שיש לעישון.

מוסי רז: האם זה היה בעבר יותר?

אפרת אפללו: זה נתון סטטי, ולצערי אין לנו מחקר עדכני מספיק.

מוסי רז: אם האוכלוסייה גדלה ומספר המתים נשאר קבוע, סימן שבעבר היה יותר.

אפרת אפללו: זה דורש מחקר עדכני.

אפרת אפללו: אם כבר, המספרים עולים בגלל שיש כניסה של כל מיני דברים חדשים לשוק.

אפרת אפללו: אנחנו יודעים שבקורונה הייתה עלייה בשיעור העישון, תכף נראה את זה בנתונים.

אלון טל: הייתה גם עלייה בתחלואה בקרב מעשנים?

אפרת אפללו: מי שמעשן, ובמיוחד מעשנים כרוניים, זה גורם סיכון מאוד משמעותי לתחלואה יותר קשה בעקבות הקורונה.

אפרת אפללו: יש לנו מספר צירי פעולה, להקטין כניסה לעולם העישון, להגביר את היציאה וכמובן גם לשנות את התמהיל, להקטין חשיפה לעישון פאסיבי, להקטין את מספר הסיגריות שמעשנים אנשים.

אפרת אפללו: יש לנו מספר כלי השפעה מרכזיים, אנחנו עושים את זה לא רק במסגרת הרגולטור, אלא כמובן עם הרבה מאוד שותפים בתחום המשפטי, הסברה, חינוך, גמילה, פעילויות ברשויות המקומיות, קופות החולים, האקדמיה, שלטון מקומי וכולי.

עידית סילמן: אתם עכשיו נכנסים למה אתם עושים בכל תחום?

אפרת אפללו: אני אציג את הדו"ח ואגיד תוך כדי מה אנחנו עושים.

אפרת אפללו: הדו"ח מציג את תמונת המצב ב-2020.

אפרת אפללו: אנחנו רואים את המגמות, והן לצערנו עומדות פחות או יותר על 20% כבר הרבה מאוד שנים.

אפרת אפללו: אנחנו רואים את השיעורים.

אפרת אפללו: לצערנו השיעור עומד על 20.1%.

אפרת אפללו: שיעור העישון בקרב גברים גבוה מנשים, באוכלוסייה הערבית גבוה מהאוכלוסייה היהודית.

אפרת אפללו: אני אגיד בעניין הזה, שתוכנית החברה הערבית שקיבלה תקצוב מאוד משמעותי השנה הולכת לקבל - - -

עידית סילמן: תקדום?

אפרת אפללו: לא רק של משרד הבריאות.

אלון טל: האם אפשר לייחס את ההבדל המגדרי לכך שנשים חרדיות ונשים ערביות בקושי מעשנות, וזה ההבדל בקרב הציבור הרחב?

אפרת אפללו: לצערי יש עלייה בעישון גם בקרב נשים במגזר הערבי.

אלון טל: במגזר החרדי זה מקובל?

אפרת אפללו: פחות.

אלון טל: זה מסביר את ההבדל, לא?

אפרת אפללו: יכול להיות.

אלון טל: אני חושב שאת צריכה לרדת למגזרים כדי לתת תמונה אמיתית.

אפרת אפללו: אני לא מעלה את הכל פה, אבל יש לכם העתקים ששמתי אצל מזכירת הוועדה ואפשר לעיין בהם.

מוסי רז: אתה יכול לראות שגם בחברה הערבית 18% מהנשים מעשנות ו-23% מהגברים.

מוסי רז: זה לא הבדל רק בגלל נשים חרדיות, אבל לא יודע.

אפרת אפללו: כאמור, בתוכנית לחברה הערבית אנחנו הולכים להשקיע כספים ייעודיים בנושא של העישון.

אפרת אפללו: אנחנו בעצם עושים מיפוי של כל התוכניות בנושא העישון, והמגזר הערבי הולך לקבל פנייה מאוד משמעותית.

אפרת אפללו: מבחינת הסגרים, הקורונה לצערנו העלתה את העישון, אנשים דיווחו שהם מעשנים יותר.

אפרת אפללו: לצערנו הייתה גם עלייה בחשיפה לעישון כפוי בתוך הבית מתוקף המצב.

אפרת אפללו: המטרה כמובן היא לייצר שטחים נקיים מעישון גם בבית וגם בחוץ.

אפרת אפללו: אנחנו מכירים את חוק איסור עישון במקומות ציבוריים.

אפרת אפללו: יש לנו את התוכנית הלאומית לניטור ביולוגי שבה אנחנו מאתרים אינדיקטורים לחומרים סביבתיים בתוך גוף האדם, אם זה בשתן, אם זה בדם או ברוק.

אפרת אפללו: התוכנית הזו מצאה הבדל מובהק ברמות – של ילדים שההורים שלהם מעשנים לבין כאלה שלא.

אפרת אפללו: אנחנו עכשיו בהתערבות, שלחנו מכתבים לכל אותם הורים שהשתתפו במחקר, והרעיון זה תוכנית לאומית שעלינו להרחיב אותה, לבדוק כמה שיותר ילדים ולהעלות את המודעות.

מוסי רז: איפה נכנס כאן נושא המרפסת?

מוסי רז: זה בית או מקום פתוח?

אפרת אפללו: אני אחר כך אתן ללשכה המשפטית להתייחס לזה.

אפרת אפללו: מבחינת עישון בקרב בני נוער, לצערנו הדבר המשמעותי ביותר הוא הנושא של כניסת הסיגריות האלקטרוניות בקרב בני הנוער, שיווק מאוד אגרסיבי של חברות הטבק שהופכות את זה לאטרקטיבי.

אפרת אפללו: בסקר שמשרד הבריאות עשה ב-2019 ראינו שבני נוער חושבים שסיגריה אלקטרונית פחות מזיקה, זה מה שמוכרים להם.

אפרת אפללו: אנחנו חייבים לאחד מאמצים ולהילחם בתופעה הנוראית הזאת.

אלון טל: בזמנו כשעליתי ארצה והייתי חייל בודד, נאמר לי שרוב הישראלים מתחילים לעשן בצורה רצינית בצבא.

אלון טל: האם יש לדעתך - - -

אפרת אפללו: ברגע שחווית ההתנסות מתחילה בגיל 12-13, הכניסה - - -

מוסי רז: זאת אומרת שהמעבר לשירות צבאי לא מהווה פקטור מבחינת הגדרת העישון?

מוסי רז: האם צה"ל פועל כדי להקטין את העישון?

אפרת אפללו: אני לא יודעת אם יש פה נציגים מצה"ל, וגם אנחנו לצערי בדו"ח הזה בגלל הקורונה פחות קיבלנו נתונים עדניים מצה"ל.

אפרת אפללו: אני לא רוצה להגיד משהו שאני פחות בקיאה בו.

אפרת אפללו: ברגע שילד מתחיל להתנסות בגילאי 12-13 ולא משנה במה, הסיכוי שלו להפוך להיות מעשן ולעשן כמבוגר הוא גבוה פי 2-3.

אפרת אפללו: אנחנו חייבים לעצור את זה.

אפרת אפללו: אפילו אם הצבא הוא טריגר, צריך לעצור לפני את החשיפה הזו.

אפרת אפללו: יש פה דוגמה לשיווק סיגריות אלקטרוניות, עושים את זה מאוד אטרקטיבי ומעניין.

אפרת אפללו: מבחינת הסברה ומניעת עישון, ישראל דורגה במקום השביעי במדד של האיחוד האירופי.

אפרת אפללו: זו הכניסה הראשונה של ישראל למדד.

אפרת אפללו: יש לנו את מדיניות המיסוי מהטובות בעולם, אנחנו פועלים במסגרת התוכנית הלאומית אפשרי בריא – אני לא יודעת אם שמעת על התוכנית שלנו.

עידית סילמן: את רוצה שאני אגיד לך מה אני באמת חושבת על כל התוכניות האלה?

עידית סילמן: זה כמו שאומרים לי אפשרי בריא מסומן על לחם, יש לו את החתימה.

עידית סילמן: מישהו קונה את הלחם בגלל המדבקה של אפשרי בריא?

עידית סילמן: זה לא מספיק להוציא תוכניות יפות שנשארות במגירה, ולא מספיק להגיד גם בין משרדי.

עידית סילמן: אני קלטתי בכלל שיש פה את מילת הקוד בין-משרדי, זה מן שם קוד כזה.

עידית סילמן: אנחנו עושים בבין-משרדי, צריך לדאוג ל – בין-משרדי זה אומר שזה נופל בין המשרדים ואף אחד לא מטפל.

עידית סילמן: אני בסוף מאוד פרקטית.

עידית סילמן: בסוף יש מקומות בעולם שבהם אסור לעשן, או שעל עישון במקומות ציבוריים מקבלים קנס.

עידית סילמן: יש חקיקה ברורה והחלטית, לא דברים כאלה מעורפלים שאומרים לאנשים לא לעשן במקומות ציבוריים, הם עושים את זה ולא קורה כלום.

עידית סילמן: לא מעשנים בדירות מגורים, כן מעשנים בדירות מגורים, זה מפריע לשכנים ולא קורה כלום.

עידית סילמן: בסוף אני שואלת אותך, יש לך 20% של אנשים מעשנים.

עידית סילמן: איזה חוק צריך לעשות כדי להוריד את זה לרמה שרק חמישית מהם - - -

אפרת אפללו: זה שילוב של דברים.

אפרת אפללו: מיסוי, כאמור - - -

מוסי רז: לגבי מיסוי, אנחנו רואים שישראל קיבלה ציון טוב.

עידית סילמן: תצייני גם את השכנים המעשנים.

עידית סילמן: אני אגיד לך את האמת, יש לי חברה שקנתה דירה, השקיעה בה המון כסף, וביום למחרת עברו לקומה מתחת שכנים שמעשנים כל היום.

עידית סילמן: אי אפשר לחיות ככה.

יהודה גליק: החברה שלך לא לבד, אנחנו נלחמים בדבר הזה כבר שנים.

יהודה גליק: הגשתי בזמנו הצעת חוק שנפלה.

עידית סילמן: זה מטורף.

עידית סילמן: צריך לקבל על זה החלטה ולראות מה עושים.

יהודה גליק: אנחנו רוצים שיהיה אסור לעשן במרפסת אם השכנים מתנגדים.

יהודה גליק: באופן עקרוני, יש דיון על זה בבג"ץ.

יהודה גליק: יש דבר מאוד פשוט, השרה להגנת הסביבה בזמנו הייתה יושבת ראש הוועדה למלחמה בעישון והיא נאבקה בזה בצורה מאוד רצינית.

יהודה גליק: בחוק הגנת הסביבה, חוק אוויר נקי, צריך להוסיף את העישון כגורם, ואז זה פותר את הבעיה.

אלון טל: הבעיה היא להשאיר את האכיפה בידי השכן, זה לא נעים לפנות.

אלון טל: צריך למצוא מנגנון.

אלון טל: רק להגיד שזה מפגע, יש כבר, אבל זה בונה על הנכונות.

אלון טל: לפעמים זה לא נעים, אתה לא רוצה להיות במלחמה עם השכן.

אלון טל: היה זוג קשישים שעד היום סובלים, הגישו תביעה נגד השכן ובית המשפט קבע להם קנס של 30,000 שקלים.

אלון טל: זוג השכנים שסובלים מהשכן שלהם שמעשן במרפסת.

קריאה: על מה הקנס?

אלון טל: הוא קיבל קנס על הוצאות המשפט.

מוסי רז: האם אפשר להתייחס כאן לסעיפים שישראל חלשה בהם?

מוסי רז: סעיפים בהם היא מקבלת אחת כשיש מדינות שקיבלו 9, או סעיפים בהם היא קיבלה 0.

אפרת אפללו: יש הרבה מאוד דברים שאנחנו צריכים לעבוד עליהם ואנחנו נרכז בהם מאמץ.

מוסי רז: מה צריך לעשות בתחום הזה?

אפרת אפללו: צריך תקנות, חקיקה, צריך לאשרר את האמנה הבינלאומית.

מוסי רז: למה לא מביאים אותה לאישור?

אפרת אפללו: זה לא עניין מקצועי.

עידית סילמן: צריך שאנחנו נביא?

אפרת אפללו: לא.

אפרת אפללו: משרד הבריאות בשנתיים האחרונות מתעסק בהרבה מאוד דברים.

עידית סילמן: גם בדו"ח שלכם כתוב על נושא הקורונה שאין נתונים על חברות טבק בגלל הקורונה, וכל מיני דברים כאלה.

עידית סילמן: זה בסדר, הקורונה היא קורונה.

עידית סילמן: אגב, כל מי שמעשן יש לו אחוזים גבוהים יותר לחלות וסיכויי השרידות שלו נמוכים יותר.

עידית סילמן: אנחנו באמת תוהים איך אפשר לצמצם פערים בצורה פרקטית.

אפרת אפללו: מה שכן רציתי להגיד על התוכנית הלאומית אפשרי בריא, זה שמשרד הבריאות כן נותן תמיכה ברשויות מקומיות - - -

אלון טל: דוקטור אפללו, לא נתת תשובה על מה ששאלת חבר הכנסת רז.

אלון טל: כתוב שם שאנחנו הכי גרועים מבחינת הזהרה - - -

אפרת אפללו: אני יודעת במה אנחנו לא טובים.

אפרת אפללו: יש הרבה מאוד דברים שצריך לעשות, ונעשה את זה.

עידית סילמן: תדע לך שברגע שאנשים רואים ריאה שחורה, בעיקר בני נוער, זה מאוד משנה מציאות.

מוסי רז: לפי האמנה בכלל אסור לפרסם, נכון?

קריאה: לפי החוק מותר לפרסם בעיתונות.

אפרת אפללו: רק בעיתונות הכתובה.

אפרת אפללו: אנחנו תומכים בהצעת חוק שלך לאסור את ה- - -

מוסי רז: ואז האזהרה הזו היא רק על גבי החפיסות.

אפרת אפללו: על כל מוצרי הטבק.

עידית סילמן: בכללי אני תוהה מי רואה שכתוב בגדול שזה גורם לשבץ מוחי וסרטן, וקונה בכל אופן חפיסה.

אפרת אפללו: באפשרי בריא, משרד הבריאות תומך ברשויות מקומיות, אנחנו נותנים תקציב תמיכה.

אפרת אפללו: אחד מהקריטריונים של רשות לעמוד באמות המידה זה לדווח – חוק חובת הדיווח.

אפרת אפללו: כיום רשויות מקומיות לא חייבות, אבל רשות שרוצה להיות חלק מאפשרי בריא ולקבל תמיכה של משרד הבריאות, חייבת לדווח בדו"ח שר הבריאות על פעילויות האכיפה שהיא עושה.

אפרת אפללו: זה בעצם עוד תמריץ שאנחנו נותנים לרשויות המקומיות, שכן רוצות להצטרף לאפשרי בריא.

אפרת אפללו: אנחנו רואים את העלייה במספר הרשויות שמצטרפות.

אפרת אפללו: השנה, במסגרת תוכנית המניעה של שר הבריאות, אנחנו הולכים להשקיע 20,000,000 ₪ בתמיכה - - -

עידית סילמן: מה הקנס באכיפה?

עידית סילמן: כמה משלמים היום?

עידית סילמן: צריך להעלות את הקנס, וצריך גם לקנוס.

עידית סילמן: הבנתי שיש בעיה בקנסות, שלא נותנים באמת קנסות ואין אכיפה מספקת.

אפרת אפללו: אני כן אגיד שב-2021 עשינו קמפיין יחד עם משרד המשפטים עם ידוענים ומשפיענים.

אפרת אפללו: זה אמנם ב-2021, אבל הייתי חייבת להביא את זה לפה היום.

אפרת אפללו: מבחינת חקיקה, במהלך 2020 נכנסו לתוקף ההוראות הבאות מתוך תיקון מספר 7 של חוק איסור פרסומת והגבלת שיווק.

אפרת אפללו: זה כל מה שאתם מכירים, איסור הצגה, הגבלת גודל אזהרות, חובת הסימון באזהרות, חובת חפיסות אחידות ללא סימני לוגו ומיתוג, דיווח לגבי רכיבי מוצרי עישון והוצאות פרסום.

אפרת אפללו: מה שעוד נכנס זה הנושא של חוק המפרטים האחידים.

אפרת אפללו: משרד הפנים פרסם ברשומות מפרט אחיד 6.14 שמגדיל את מכלול הוראות החקיקה וההגבלות הנוגעות למוצרי עישון ייעודיים.

אפרת אפללו: מועד תחילת ההוראות 2021.

אפרת אפללו: הנושא של השוואת מיסוי, כמו שאמרתי, בנובמבר 2021, אבל זה מהלך שהתחיל כבר ב-2019.

אפרת אפללו: זה בעצם מה שהיה עד ינואר 2020, וזה מה שיש עכשיו.

אפרת אפללו: בצד שמאל אחרי ינואר 2020 גם על נוזלי מילוי של סיגריות אלקטרוניות.

אפרת אפללו: זה ההנחיות של האריזות, יש לנו את הגודל וכולי.

אפרת אפללו: כך זה נראה בנקודות המכירה עד ינואר 2020, וכך זה נראה היום.

אפרת אפללו: זה משמעותי.

אפרת אפללו: על רשויות מקומיות דיברתי.

אפרת אפללו: ב-2020 הוכרו 54 רשויות, השנה אנחנו הולכים להכפיל את התקציב שלנו לרשויות, שחלק ניכר ממנו זה תוכניות לשמירה על סביבה נקייה מעישון.

אפרת אפללו: בדו"ח אתם רואים את כל הרשויות, זה מה שגם כתוב בדו"ח.

אפרת אפללו: הכל מפורסם והרשויות יכולות לראות את הדיווחים והאכיפה שלהן.

אפרת אפללו: במערכת החינוך אנחנו מקדמים בתי ספר מקדמי בריאות.

אפרת אפללו: שוב, גם במסגרת התוכנית אפשרי בריא.

אפרת אפללו: בגלל זה אני אומרת, זה לא רק תוכנית על הנייר.

אפרת אפללו: זו תוכנית גדולה ומשמעותית.

אפרת אפללו: פתחנו ב-2020 את המוקד הלאומי לגמילה מעישון.

אפרת אפללו: זה מוקד מקצועי, משמעותי שמאפשר לכל אחד שרוצה לפנות, לא משנה לאיזו קופת חולים הוא שייך, לא משנה באיזה גיל, לפנות למוקד ולקבל גמילה מעישון בשישה מפגשים במימון המדינה.

אפרת אפללו: ניתנת הנחה בתרופות ותחליפים.

מוסי רז: את רצה מהר.

מוסי רז: בקריית אתא יש 15 פקחים למניעת עישון ובמשך שנה שלמה הם לא נתנו דו"ח אחד?

עידית סילמן: אם אתם רואים במשרד הבריאות שמשהו לא עובד ואתם מממנים את אפשרי בריא לקידום בריאות ברשויות מקומיות, ובפועל זה לא עובד - - -

אפרת אפללו: אז הם לא מקבלים תמיכה מלאה.

אפרת אפללו: הם אמורים לעמוד בתוכניות העבודה, ואם לא אז הם לא מקבלים תמיכה מלאה אלא חלקית.

עידית סילמן: תכף אני ארצה שתרחיבי על תוכניות בבתי ספר.

עידית סילמן: לדוגמה, הבן שלי שלומד בבית ספר, אני לא מכירה איזה תוכניות עשו להם בנושא מיגור העישון או מניעת עישון.

עידית סילמן: הוא כבר בכיתה י"א, אני חושבת שהיו צריכים לדבר איתם על הדברים האלה.

עידית סילמן: להפיל את זה על משרד החינוך ועל הבין-משרדי, אמרתי לך איפה זה נופל בסוף.

עידית סילמן: דבר נוסף, כשאת מדברת על התמיכה לקופות החולים, אני יכולה להגיד לך שקופות החולים מדווחות שהן מצמצמות את רמת העבודה שלהן בנישה הזאת.

עידית סילמן: גילינו משהו מדהים.

עידית סילמן: משרד הבריאות משקיע 100,000,000 ₪ בקידום בריאות לקופות החולים.

עידית סילמן: זה מבחני התמיכה שיוצא לקופות החולים בתחום של קידום הבריאות.

עידית סילמן: מניעת עישון נכלל בתוך קידום הבריאות.

עידית סילמן: כמה אתם משקיעים לקופות החולים בתחום של מיגור העישון?

אפרת אפללו: לא בתחום של מיגור העישון, בתחום של קידום בריאות הסכומים אחרים לגמרי.

אפרת אפללו: מדובר בשנים האחרונות על בין 10,000,000-15,000,000 שקלים.

עידית סילמן: דיברנו על 100,000,000 לכל קופות החולים.

אפרת אפללו: זה אולי מבחן מתכלל של כל מבחני התמיכה.

אפרת אפללו: בפרק של קידום בריאות זה בערך 10,000,000 ₪.

עידית סילמן: אז אתם משקיעים 10,000,000 ₪ לכל קופות החולים –

אפרת אפללו: אבל היום עישון זה בסל, הקופות חייבות לתת את זה ואני לא צריכה לתת להן תמיכה.

עידית סילמן: כן, אבל אם את רוצה שהן יעודדו מניעת עישון כדי שלא נטפל בהם אחר כך בבתי החולים – אני אגיד לך כמה זה עולה למערכת, וזה מיליארדים של שקלים.

עידית סילמן: אני אתן לך דוגמה.

עידית סילמן: בתחום הסוכרת, השמנה ומשקל גוף תקין כולל טיפול בסוכרת עולה משהו כמו 29 מיליארד שקלים בשנה.

אפרת אפללו: בזה אנחנו תומכים בקופות.

עידית סילמן: גם באותו 100,000,000 שנכנס לכל קופות החולים בכל מבחני התמיכה.

עידית סילמן: 29,000,000,000 שקלים בשנה לעומת 100,000,000 שיוצא לכל תחומי קידום הבריאות לכל קופות החולים, נראה לי שזה פערים מטורפים.

עידית סילמן: אני הייתי משקיעה פה יותר כדי למנוע תחלואה גבוהה.

עידית סילמן: לא דיברתי על הטרום סוכרתיים שלא נכנסו לסכום הזה, והם בדרך.

עידית סילמן: כל שנה נכנסים 70,000-80,000 אנשים.

עידית סילמן: בעישון, תכף נראה כמה זה עולה לנו וכמה כל שנה נכנסים לתוך המערכת, כמה התחלואה עולה, מה הנזקים שלה.

עידית סילמן: אני חושבת שלהגיד ש-10,000,000-15,000,000 שקלים לכל קופות החולים במבחני תמיכה – רק אדגיש, מבחני תמיכה זה אומר שקופת החולים קודם מבצעת פעילות, אחר כך בסוף השנה היא מדווחת, והיא מקבלת מבחן תמיכה.

עידית סילמן: כלומר, זה לא כסף שהוא מובטח לה ראש, ולכן הן לא יכולות לבנות תוכנית עמוקה, גדולה וארוכת טווח.

אפרת אפללו: קופות החולים זה לא הערוץ היחיד - - -

עידית סילמן: אבל קופות החולים נוגעות בקהילה, וזה תחת משרד הבריאות.

אפרת אפללו: הרשויות המקומיות מבחינתנו - - -

עידית סילמן: בואי נעשה סדר.

עידית סילמן: את משרד הבריאות, לך יש קופות חולים שנוגעים בקהילה.

עידית סילמן: את הולכת ומקדמת בריאות בשלטון מקומי שבו אנחנו יודעים כמה הדבר הזה מפותח וכמה אכיפה נעשית.

עידית סילמן: חבר הכנסת מוסי רז מדבר על זה שבסוף אין אכיפה, ואם אני אביא את נתוני האכיפה של עישון ברשויות המקומיות - - -

מוסי רז: יש 15 פקחים בקריית אתא שמשלמים להם משכורת, ובשנה שלמה הם לא נתנו דו"ח אחד.

אפרת אפללו: משרד הבריאות מסתכל בצורה מאוד רחבה, אנחנו לא מסתכלים רק על קופות החולים.

עידית סילמן: האם ניסו אי פעם להוציא את העישון מחוץ לחוק?

עידית סילמן: קמפיינים זה אחלה, אבל - - -

אפרת אפללו: משרד הבריאות תמך במניעת הכנסה של סיגריות אלקטרוניות, ובג"ץ לא אישר את זה.

אפרת אפללו: משרד הבריאות רצה למנוע כניסה של סיגריות אלקטרוניות לפני מספר שנים, אני לא יודעת אם אתם זוכרים - - -

עידית סילמן: אבל את רוצה להכניס משהו שהוא כביכול תחלופה לחולה הרעה באמת.

עידית סילמן: שניהם אסורים, אבל בואו נטפל בשורש הבעיה.

מוסי רז: צריך לשמוע למה זה לא תחליף לסיגריות.

אפרת אפללו: בנוזלי המילוי יש ניקוטין והרבה חומרים אחרים שבתהליך האיוד יוצרים השפעה.

יהודה גליק: התשובה יותר ברורה.

יהודה גליק: בארה"ב הציגו את זה כאילו זה תחליף לעישון, ואז כל פעולות הפרסום הלכו לנוער.

יהודה גליק: אנחנו רואים בארצות הברית שאחוזים יותר גבוהים מעשנים סיגריה אלקטרונית, וזה מהווה גשר כניסה לעולם העישון ולא גשר יציאה.

אפרת אפללו: בישראל, 2% מהמבוגרים בסך הכל מעשנים סיגריות אלקטרוניות.

אפרת אפללו: ברור שהמאמצים הם - - -

יהודה גליק: אני בעד מכירת סיגריות אלקטרוניות למעשנים בלבד בבתי המרקחת.

אלון טל: אני מבקש לחזור למה שמוסי שאל.

אלון טל: אנחנו רואים שיש רשויות מקומיות שעושות את הדבר הנכון ומתחילות לחלק קנסות, ויש כאלה שלא.

אלון טל: האם יש לכם איזשהו כלי לתגמל רשויות מקומיות שמשתתפות במאמצים לצמצם עישון?

אלון טל: כמה כסף אתם מחלקים ברמה המקומית?

אלון טל: אני גר במודיעין מכבים רעות, ואני רואה שיש אפס קנסות.

אלון טל: אם הייתם באים לחברי ראש העיר חיים ביבס ואומרים לו תשמע אם אתה - - -

אפרת אפללו: זו סמכות של המשטרה.

עידית סילמן: אני רוצה שתסיימי ותציגי כמו שצריך, אנחנו נרשום את הנקודות.

עידית סילמן: אני לא רוצה לקטוע אותך כל פעם.

אפרת אפללו: את המצגת סיימתי.

אפרת אפללו: אני אגיד רק על האכיפה ברשויות, אני אתן לאנשים שיותר מבינים בזה.

אפרת אפללו: משרד הבריאות הוא לא גורף אוכף, יש את המשטרה שאמורה לאכוף את זה על פי חוק איסור פרסומת.

אפרת אפללו: מה שכן חוק רישוי עסקים נותן סמכויות לפקחים ברשויות המקומיות לאכוף את החוק.

אפרת אפללו: מי שבסופו של דבר אמור לדאוג שזה יקרה זה השלטון המקומי, המשטרה והמשרד לביטחון פנים.

מוסי רז: מי מממן את הפקחים האלה?

אפרת אפללו: הרשויות המקומיות.

אפרת אפללו: אנחנו שותפים, אנחנו מכשירים אותם, מסבירים להם, מדריכים, מלמדים, אבל בסופו של דבר אנחנו לא משלמים להם ואנחנו לא גורם אוכף.

אלון טל: משרד הפנים מחזק את ידיכם?

אפרת אפללו: מבחינת החוק, חוק המפרטים האחידים – אני אגיד שבהתחלה הנושא של חנויות לממכר עישון היה בחוץ, ואנחנו כמובן שמנו את הדבר הזה על השולחן של משרד הפנים והם הכניסו את זה בחזרה.

מוסי רז: אגב, כל הנתונים האלה הם לא – אולי אני לא מבין פה משהו, אבל גם במקומות שכביכול נותנים הרבה דו"חות כמו תל אביב, 267 פקחים נותנים 2000 דו"חות בשנה?

מוסי רז: כלומר, פקח נותן דו"ח פעם בחודש וחצי?

מוסי רז: מה הוא עושה בשאר הזמן?

אפרת אפללו: זה לא פקחים של עישון, זה פקחים עירוניים שאוכפים גם מסכות ודברים אחרים, אולי גם דו"חות חנייה.

אפרת אפללו: זה לא פקחים ייעודיים לעישון.

עידית סילמן: אני רוצה לראות כמה פקחים יש למשרד.

עידית סילמן: יש לנו שאלות על הדו"ח, אבל לפני כן יש לנו את עורך הדין האוזנר שעוד מעט צריך לרדת מהזום, והייתי רוצה שנעבור אליו.

עידית סילמן: הוא בחוד החנית בחוד העישון והעישון בבתי מגורים, יש לו הרבה מה להגיד ולהוסיף לנו.

עידית סילמן: עורך הדין האוזנר, בבקשה.

עמוס האוזנר: תודה רבה, ותודה שאת נותנת לי את הרשות לדבר.

עמוס האוזנר: אני רוצה לספר לכם שבחודש ספטמבר 2021 יצא לאור הספר של דוקטור מיכה גודמן, מהפכת הקשב.

עמוס האוזנר: הוא מביא את סילוק העישון כדוגמה לשינוי דרכי התנהגות כולל התמכרות באמצעות כללים.

עמוס האוזנר: הוא מציין עובדה חשובה ומעודדת, מדינות הצליחו בעבר לשנות הרגלי התנהגות באמצעות חוקים ואכיפה.

עמוס האוזנר: לפני עשורים מעטים, מספר גדול של נשים בישראל ומדינות אחרות היו מכורים לסיגריות, ואז נאכפו חוקים שאוסרים על עישון במרחבים ציבוריים וההתמכרות ההמונית לסיגריות פחתה.

עמוס האוזנר: זאת אומרת, כאשר אנחנו מקפידים על האכיפה, אנשים מתמכרים פחות ומעשנים פחות.

עמוס האוזנר: ובאמת, שיעור העישון היה בישראל בדרגה של 40% בשנות השבעים, והיום אנחנו שומעים שהוא 20.1%.

עמוס האוזנר: אפשר לעשות את זה, אבל אנחנו עדיין תקועים על 20.1%.

עמוס האוזנר: יש סטגנציה בטיפול הזה.

עמוס האוזנר: כשגודמן התראיין על הספר ברדיו, הוא אמר שהמהפכה בתחום העישון הייתה תוצאה של מידע מדעי רב בדבר נזקי העישון למי שנחשפים לו.

עמוס האוזנר: הוא הביא לדוגמה את סילוק העישון מהמטוסים ומשדות התעופה כחלק מהשינוי החברתי שחל בעולם.

עמוס האוזנר: אני מוכרח להיות גאה בנושא של המטוסים ושדות התעופה.

עמוס האוזנר: אני הגשתי עתירה לבג"ץ שהתקבלה כדי להוציא את העישון מהמטוסים, למרות שזה לא היה כתוב בחוק למניעת עישון.

עמוס האוזנר: אז מה אין לנו כאן?

עמוס האוזנר: אין לנו סמכויות שיש למשל לממונה על הגנת הצרכן.

עמוס האוזנר: אני קורא לוועדה הזו לבקש ששר הבריאות יקבל סמכויות בדומה לממונה על הגנת הצרכן, כדי להגן מפני החשיפה לעישון כפוי, כולל קנסות מנהליים.

עמוס האוזנר: היום אין לשר הבריאות אישור לתת קנסות מנהליים.

עמוס האוזנר: אנחנו לא צריכים להגיע לבתי משפט.

עמוס האוזנר: נשענו כאן על האמנה הבינלאומית, ישראל כבר אישרה אותה בשנת 2005, היא קיימת אבל אנחנו לא אוכפים.

עמוס האוזנר: אם חבר הכנסת מוסי רז צריך להגיש הצעת חוק לאסור על הפרסום, זה אומר שלא קיימנו את הסעיף הזה של האמנה.

עמוס האוזנר: סעיף אחר שאנחנו לא מקיימים זה את ההוראה להוציא את חדרי העישון ממקומות ציבוריים.

עמוס האוזנר: יש סעיף בחוק, בתקנות איסור עישון במקומות ציבוריים, שמותר להקצות חדר עישון.

עמוס האוזנר: העשן לא יודע שאסור לו להגיע מחדר א' לחדר ב', אז צריך לאסור על העישון כפי שהיום מקובל בכל המדינות שהן צד לאמנה.

עמוס האוזנר: אנחנו חריג מאוד לא מוצלח.

עמוס האוזנר: בנושא הקנסות לבעלי העסק, כפי שנאמר כאן הם עומדים על 5,000 ₪ לבעל עסק, 1,000 ₪ לאדם שעישן.

עמוס האוזנר: אני רוצה להזכיר כאן הצעה מעניינת של שופט בית המשפט העליון ניל הנדל, שהוא הציע לפעול בצורה מנהלית כפי שאנחנו עושים למשל בנהיגה מונעת, לחייב נהגים עבריינים לעבור קורסים בנהיגה מונעה.

עמוס האוזנר: הוא הציע לחייב קורסים כדי לשמוע על נזקי העישון והעישון הכפוי.

עמוס האוזנר: זה רעיון בהחלט מעניין.

עמוס האוזנר: העירה כאן יושבת ראש הוועדה על נושא סוף הסיפור, איך אנחנו מגיעים לשם?

עידית סילמן: כמה מעשנים יש מתחת לגיל 18?

עמוס האוזנר: זה תלוי.

עמוס האוזנר: אנחנו בודקים את בני הנוער בישראל, ויש הרבה.

עמוס האוזנר: אנחנו מגיעים להמוני מעשנים, בעיקר של סיגריות אלקטרוניות עכשיו.

עמוס האוזנר: זה הלהיט החדש אצל בני הנוער.

עמוס האוזנר: יש לנו המון בני נוער שצופים בסרטים ובתוכניות טלוויזיה שיש בהן פרסום סמוי.

עמוס האוזנר: אנחנו צריכים לאסור ולהקפיד על האיסור הזה של הפרסומות הסמויות למוצרי עישון.

עמוס האוזנר: אני רוצה להביא לפניכם מחקר שפורסם בחודש שעבר בסקוטלנד.

עמוס האוזנר: הם החליטו על שינוי מדיניות לבית כלא ללא עישון.

עמוס האוזנר: זה נשמע מאוד מעניין, האוכלוסייה שנחשבת להכי פחות צייתנית.

עמוס האוזנר: זה הצליח בצורה יוצאת מן הכלל.

עמוס האוזנר: זה הפחית את הצריכה של תרופות למחלות.

עמוס האוזנר: כלומר, היו שם מחלות נשימה, והצריכה של התרופות ירדה.

עמוס האוזנר: אסירים הבריאו.

עמוס האוזנר: לא הייתה לזה שום השפעה על נטילת תרופות של בריאות הנפש, זה לא עלה.

עמוס האוזנר: זאת אומרת, אם אנחנו לוקחים יוזמה ועושים ברצינות איסורי עישון, אנחנו נצליח, כפי שכותב דוקטור גודמן בספר שלו.

עמוס האוזנר: מה קורה בנושא של הבתים המשותפים?

עמוס האוזנר: נכנס עישון לדירות, כאשר המחקר של דוקטור תמר ברמן שמצוטט בדו"ח הזה שבו אנחנו דנים עכשיו, קובע שבשתן של ילדים שההורים שלהם מעשנים, יש תוצרים של ניקוטין.

עידית סילמן: שליש מבין הילדים שנבדקי מגילאי 4-11, היו חשופים לעשן טבק סביבתי.

עידית סילמן: איך אנחנו מגנים על הילדים שלנו?

עידית סילמן: זה דו"ח מאוקטובר 2021 של משרד הבריאות בנוגע לחשיפה של ילדים לעשן טבק סביבתי.

עידית סילמן: איך נגן עליהם באמת?

עמוס האוזנר: אנחנו מציעים שהמשרד להגנת הסביבה שיש בידיו הסמכויות ייכנס לעניין הזה.

עמוס האוזנר: מה עושה שר הבריאות לחבר הכנסת עופר כסיף שהגיש שאילתה בעניין הזה?

עמוס האוזנר: הוא אומר לו תראה, הרעיונות מאוד מעניינים, אבל המשרה של הפקיד במשרד הבריאות שמטפל במניעת עישון, הוא פרש.

עמוס האוזנר: יש מכרז שעוד לא התממש.

עמוס האוזנר: למעשה, אף אחד לא מטפל בנושאים האלה.

עמוס האוזנר: זו לא תשובה ראויה.

עמוס האוזנר: מצפים לתוצאות המכרז של מי שימלא את תפקידו של חיים גבע, כך כותב שר הבריאות לחבר הכנסת עופר כסיף.

עמוס האוזנר: אנחנו היום במצב שמשרד הבריאות לא ממש לוקח את הנושא הזה ברצינות.

עידית סילמן: למה לא מוציאים את העישון מהחוק בישראל?

עמוס האוזנר: לא קורה אפילו פעם אחת שאני מרצה על הנושא הזה גם למבוגרים, גם לילדים ולא שואלים אותי את השאלה הזאת.

עמוס האוזנר: זו שאלה מתבקשת.

עמוס האוזנר: התשובה היא שכאשר יש התמכרות המונית לחומר שההתמכרות אליו דומה להרואין ולקוקאין לפי כל הנתונים, ויש כאלה שאומרים שאפילו חמורה יותר, אז הפתרון לא יכול להיות על ידי זה שמחר פשוט לא יהיו סיגריות.

עמוס האוזנר: זה לא קורה.

עמוס האוזנר: בשנת 1988 משרד האוצר רב עם דובק בנושא של מחירי הסיגריות.

עמוס האוזנר: דובק החליט לעשות שביתת סיגריות.

עמוס האוזנר: לא היו סיגריות, אז מה, אנשים הפסיקו לעשן?

עמוס האוזנר: אנשים לקחו בדלים מהכביש כדי לעשן אותם.

עמוס האוזנר: אנחנו צריכים לפעול בשכל, זה מוצר ממכר אבל יש פתרונות.

עמוס האוזנר: כאשר אנחנו למשל תובעים את חברות הסיגריות לשלם על הנזקים, זה סכומים אדירים.

עידית סילמן: כן, הם ישלמו על הנזקים אבל עדיין האדם יהיה חולה, עדיין אנחנו מורידים מאיכות חייו.

עידית סילמן: אתה יודע מה?

עידית סילמן: לא מאיכות חייו, מאיכות החיים של ילדיו שלא בחרו לעשן.

עידית סילמן: יש כאן נזקים שהם גם ברמה האתית המוסרית בעייתיים, בטח בקרב שכנים, תלמידים ומורים, הורים וילדים כשהילדים לא בחרו לעשן וההורים עושים את זה וגורמים נזק אדיר לדורות הבאים.

עמוס האוזנר: לכל זה אחראיים יצרני הסיגריות שהופכים את זה למוצר, המניות שלהם נסחרות בבורסות העולמיות.

עמוס האוזנר: זה לא יכול להיות דבר כזה, זה לא מוצר שאפשר לסחור בבורסה.

עמוס האוזנר: אם אנחנו תובעים אותם והם יצטרכו לשלם כפי שבארצות הברית שילמו 246,000,000,000 דולר.

עמוס האוזנר: בית המשפט העליון ביקש בישראל להעביר חקיקה דומה.

עמוס האוזנר: מאז שנת 2011 אנחנו מצפים עשר שנים שהמחוקק הישראלי יעביר את החקיקה הזאת, הוא עדיין לא העביר אותה.

עמוס האוזנר: אנחנו היום - - -

עידית סילמן: האוזנר, החלטת ממשלה מ-2011, אליה אתה מתכוון?

עידית סילמן: תוכנית לאומית לצמצום העישון ונזקיו?

עמוס האוזנר: חלק ביצענו, חלק לא ביצענו.

עמוס האוזנר: לתבוע את חברות הסיגריות זה משהו שלא קרה.

עמוס האוזנר: אני מדבר על פסק דין של בית המשפט העליון שניתן גם הוא בשנת 2011, והוא קרא לכנסת בהקדם לטפל בחקיקה שתאפשר לתבוע בצורה מוצלחת את חברות הסיגריות.

עמוס האוזנר: זה לא נעשה, החקיקה הזאת הייתה יזומה על ידי שרת הבריאות בעבר, חברת הכנסת יעל גרמן אשר הגישה הצעת חוק.

עמוס האוזנר: וועדת השרים לחקיקה לא הביאה את ההצעה הזו להצבעה.

עמוס האוזנר: היום גברתי מדברת על העלאת מיסים, אבל מי משלם את המיסים האלה?

עמוס האוזנר: אותם האומללים המעשנים ש-50% מהם ימותו כתוצאה מהעישון הזה.

עידית סילמן: אני מבינה, ואני חושבת שחברות הטבק לא רק שצריכות לצאת מפה, צריך להטיל עליהן את המגבלות המקסימליות.

עידית סילמן: עורך הדין האוזנר, אני רוצה לעצור אותך ולתת לחבר הכנסת מוסי רז להשלים דברים, ואז תוכל להתייחס בהתאמה.

עידית סילמן: סיימת, עורך הדין האוזנר?

עמוס האוזנר: לא, יש לי עוד ואני אשמח אם תתני לי אישור.

עמוס האוזנר: אני רוצה לדבר גם באותה מידה על הנושא של הנזקים.

עמוס האוזנר: הנזקים מעישון מוצרי טבק נאמדים בסכומים אדירים, וכולנו משלמים אותם.

עמוס האוזנר: לא רק המעשנים.

עמוס האוזנר: כל אחד ואחת מאתנו מקבל שירותי בריאות נחותים יותר מפני שאין מספיק תקציב בריאות, מפני שחלק גדול הולכת לגיבנת שחברות הסיגריות מרביצות על הגב שלנו.

עמוס האוזנר: אנחנו חייבים לטפל בנושא הזה של חברות הסיגריות, ואנחנו לא עושים את זה בכלל.

עמוס האוזנר: אף אחד לא בודק, וזה דבר בסיסי, את מרכיבי הסיגריות.

עמוס האוזנר: יש חובת דיווח לגבי חלק מהחומרים מאוד מצומצמת.

עמוס האוזנר: האם אנחנו לא יכולים כפי שה-FDA קיבל סמכות בארצות הברית, להוציא חומרים ממכרים מתוך הסיגריות, לקבוע סף של חומרים ממכרים.

עמוס האוזנר: לאט לאט להוריד את כמות הניקוטין ואת החומרים הממכרים שנגרמים יחד עם הניקוטין.

עמוס האוזנר: אנחנו יכולים לעשות את זה.

עמוס האוזנר: שר הבריאות צריך לבקש ולקבל סמכות להוציא את החומרים הממכרים מהסיגריות, זה ניתן לביצוע.

עמוס האוזנר: אין לנו שום פיקוח על הנושא הזה.

עמוס האוזנר: אגב, דווקא בסיגריות האלקטרוניות הגבילו את כמות הניקוטין, אבל לא בסיגריות הרגילות בהן אין שום הגבלה על שום כמות.

עמוס האוזנר: אין הגבלה למשל על הפרסום הסמוי שמתבצע, החוק לא מתייחס לנושא הזה.

עמוס האוזנר: יש לנו תוכניות טלוויזיה שמעודדות עישון.

עמוס האוזנר: אנחנו ממשיכים ופונים כל הזמן אל הרשות השנייה, ואומרים להם לעשות משהו.

עמוס האוזנר: הם לא נענים לפניותינו.

עמוס האוזנר: יש לנו תוכניות ריאליטי שמציגות בחיוב את העישון, כי זה חלק מהמסר של התוכנית.

עמוס האוזנר: מציגים שם קונפליקטים בין מעשנים לבין לא מעשנים.

עמוס האוזנר: הקונפליקטים האלה הם בעיקר מלאכותיים, כי באותו סקר של מינה צמח שבדקה את נושא העישון בבתים משותפים, היא מצאה שהמעשנים באותו שיעור של 50% שסובלים מזה גם לא רוצים עשן של אנשים אחרים, הם גם סובלים מזה.

עידית סילמן: תודה רבה, עורך הדין האוזנר.

עמוס האוזנר: אני רק מבקש שמשרד הבריאות ייעזר בגורמים אחרים.

עמוס האוזנר: צריך לחייב את המשרד להגנת הסביבה לעזור למשרד הבריאות גם בנושא של ה- - -

עידית סילמן: אני אגיד לך מה הכי יעזור.

עידית סילמן: אני חושבת שחברי הכנסת שנמצאים פה ושומעים את הדברים יכולים לעזור הכי הרבה, כי הם בסוף יכולים להגיש חקיקה, הם יכולים לעגן את זה בחוק ולקדם את זה בהחלטות אמיתיות.

עידית סילמן: זה בסדר שהמשרדים פועלים, אבל לפעמים צריך עזרה מבחוץ וכאן אני חושבת שיש חברי כנסת שמאוד מחויבים לנושא.

עידית סילמן: אני חושבת שזאת תהיה העזרה הכי גדולה.

עמוס האוזנר: יש פה לחצים פוליטיים עצומים.

עידית סילמן: בוודאי, אנחנו מכירים לחצים פוליטיים, אנחנו מנוסים.

עידית סילמן: אנחנו אחרי אתמול שהיה יום שלם של לחצים פוליטיים.

עידית סילמן: תאמין לי שחווינו על בשרנו מה זה לחצים פוליטיים.

אחמד טיבי: עם איזה גורמים נוספים משרד הבריאות צריך להיוועץ, חוץ מאיכות הסביבה?

יהודה גליק: אני מציע שכל חברי הכנסת יישבו עם עמוס האוזנר, יש לו רשימת הצעות.

יהודה גליק: עמוס, יושבת הראש מזמינה אותך לשבת עם חברי הכנסת לתת הצעות קונקרטיות.

עידית סילמן: נכון.

עמוס האוזנר: אני אשמח מאוד לשבת עם כל חברי הכנסת בנושא.

אחמד טיבי: לא הבנת את השאלה שלי נכון.

אחמד טיבי: מי הם הגורמים הנוספים שמשרד הבריאות צריך להיוועץ בהם לדעתך?

עמוס האוזנר: אני חושב שמשרד הבריאות צריך להיוועץ קודם כל באנשי מקצוע בתחום הרפואה שיש לנו בכל העולם, והם ממליצים להחמיר.

עמוס האוזנר: הסיפור של נקודת הסוף שהזכרתי, זה למשל על ידי צמצום הרישוי של הסיגריות.

עמוס האוזנר: אנחנו אמורים לדרוש – זה נעשה למשל בבוורלי הילס, שם היום אסור למכור סיגריות.

עמוס האוזנר: אין סיגריות גם במקומות אחרים בקליפורניה.

עמוס האוזנר: זאת אומרת, אפשר לעשות את מה שיושבת הראש אמרה אחרי הכנה והסדרים.

יהודה גליק: שרת הבריאות בניו זילנד, מכיוון שהיא באה מתחום הבריאות, היא הכניסה את הכל.

יהודה גליק: היא הכינה תוכנית עשור שבה בעוד עשר שנים המדינה תהיה נקייה מסיגריות.

יהודה גליק: אנחנו לא יכולים רק לכבות שריפות.

עידית סילמן: אני רק אגיד לך שהיו בעבר דיונים כאן, וכתוצאה מהם פנו למשרד הבריאות כדי לקדם את החלטת הממשלה מ-2011 להקמת יחידה למאבק בעישון במשרד הבריאות, להוביל ליישומה של תוכנית רב שנתית מתוקצבת.

עידית סילמן: לא שאני לא חושבת שדיונים זה דבר נחוץ וטוב, אני אוהבת לכנס דיונים, אני אוהבת לדון בדברים.

עידית סילמן: אבל בואו, אם בסוף יצא דו"ח וועדה כזה מיליון פעמים ושום דבר לא התקדם, בסוף צריך להכות בפטיש, להגיש חקיקה, לעשות את זה בצורה מסודרת.

עידית סילמן: עם כל הכבוד למשרדים ולבין-משרדים, זה נופל בין המשרדים.

עמוס האוזנר: הערה אחרונה שאני רוצה לומר בהקשר הזה, ב-15.07.2020, לפני שנה וחצי, קיימה וועדת הכלכלה דיון מקיף בנושא הזה.

עמוס האוזנר: הם נתנו למשרד הבריאות הוראות והנחיות בדיוק מה לעשות, לתת אכיפה מוגברת, לקיים אכיפה יחד עם המשטרה והרשויות המקומיות.

עמוס האוזנר: לא הוגשה שום הצעת חוק בעניין הזה.

עמוס האוזנר: כל התקנות על הנושא של שילוט, איפה שאסור לעשן במקומות ציבוריים, לא יוצאות תקנות שילוט כאלה עד היום.

עמוס האוזנר: משרד הבריאות בפיגור עצום בחקיקה, בתקנות, בפעולות, באכיפה.

עמוס האוזנר: דבריו של חבר הכנסת מרגי בתום הישיבה הזו נותרו ללא מענה.

עמוס האוזנר: אני מאוד מבקש שהוועדה הזו תקיים מעקב אחר כל הנושא הזה, מה נעשה בתחום, לא רק פעם אחת בשנה של הדו"ח.

עמוס האוזנר: תודה רבה.

עידית סילמן: תודה רבה לך.

עידית סילמן: חבר הכנסת מוסי רז, בבקשה.

מוסי רז: תודה רבה.

מוסי רז: אני חושב ש-8,000 מתים בשנה זה לא דבר שניתן להתעלם ממנו.

מוסי רז: זה בערך אחד מכל שישה נפטרים בישראל.

מוסי רז: נפטרו פחות או יותר 500,000 אנשים בשנה שעברה, 8,000 זה אחד משישה, פחות או יותר.

יהודה גליק: אחד משניים מהמתים זה בגיל צעיר.

יהודה גליק: אם אתה לוקח את האנשים שמתים עד גיל 45, אחד משניים.

מוסי רז: מכל הדברים שאמר עורך הדין האוזנר, חלקם התחלנו לקדם.

מוסי רז: אני רוצה להתחיל מה –

עידית סילמן: אני אשמח אם תתייחס למשהו נוסף בדברים שלך, כי בסופו של דבר אנחנו יודעים שיש איזושהי גישה שרוצה לקדם גם את הקנאביס והלגליזציה.

עידית סילמן: אנחנו לא רוצים להגיע לאותה מציאות עם הקנאביס.

עידית סילמן: בישיבה בתחום של ההתמכרויות דיברו על זה שאחת ההתמכרויות הקשות לא פחות היא לקנאביס, אחרי האלכוהול ולפני הנושא של עישון טבק.

עידית סילמן: הייתי שמחה להתייחסות שלך.

מוסי רז: זו נקודה חשובה, למרות שגם אלכוהול בכמות קטנה הוא טוב.

מוסי רז: אני חושב שכאן מדובר בזה שאנחנו צריכים אוויר.

מוסי רז: סיגריה זה סם מסוכן, זה מהסמים היותר מסוכנים.

מוסי רז: אני לא נגעתי בקנאביס, מקווה שגם לא אגע ולא אצטרך, אבל אני מודע לזה שיש אנשים רבים שזה מציל את חייהם או מקל על הכאב שלהם.

מוסי רז: יש כאלה שזה גם רע להם, ואולי אפילו חלק גדול.

מוסי רז: אני חושב שאסור לנו להשוות את הקנאביס לסיגריות.

מוסי רז: גם קנאביס יהיה צריך לאסור פרסום שלו, להטיל מיסוי, להסביר את הנזקים שיכולים להיות.

מוסי רז: אני מסכים לגמרי.

מוסי רז: אני רוצה להתחיל מהעובדה שהכנסת, עוד לפני שהיא מחוקקת, היא גם מקום עבודה.

מוסי רז: אמר עורך הדין האוזנר שיש איזושהי החלטה להוציא את חדרי העישון ממקומות העבודה במקומות הציבוריים, ולכן אנחנו צריכים להתחיל מחדר העבודה פה בכנסת, שבו מעשנים.

עידית סילמן: אני לא הצלחתי להבין את הרעיון שבמקום סגור שמים עוד מקום סגור ומעשנים בו.

מוסי רז: אם רוצים לעשן, שייצאו החוצה למרפסת.

עידית סילמן: מה אתה אומר, אולי נוציא מכתב למנכ"ל הכנסת?

מוסי רז: אני חושב שכן.

מוסי רז: הרי כל פעם שפותחים שם את הדלת יש ענן עשן שעף על כל חברי הכנסת.

אלון טל: אני יכול לשאול שאלה?

מוסי רז: רק שנייה, אלון.

מוסי רז: דבר שני שאני רוצה להתמקד בו זו האמנה למלחמה בעישון שישראל חתמה עליה, וצריך לאשרר אותה.

מוסי רז: יכול להיות שאנחנו יכולים להביא אותה פה לחקיקה.

מוסי רז: הדברים החסרים העיקריים זה היעדר תקציב, איסור פרסום, כי עדיין מותר לפרסם בעיתונות הכתובה, הוצאת הסיגריות מהדיוטי פרי, אין שום היגיון בעולם למכור סיגריה שזה כלי רצח בפטור ממס.

מוסי רז: אנחנו יכולים וצריכים לקדם את זה.

מוסי רז: עלה כאן הנושא של האפשרות לתבוע את חברות הסיגריות.

מוסי רז: יש הצעת חוק – היועצת שלי ליאור בדיוק הגיעה, מי שרוצה יכול לחתום עליה ונניח אותה עוד היום.

מוסי רז: כמובן הצעות בנושא של הגבלת החומרים הממכרים, ניקוטין וכל האחרים שהעברנו בקריאה טרומית, הצעה לאיסור פרסום.

עידית סילמן: מצוין, אני חושבת שאת האמנה כן צריך לחדש.

עידית סילמן: אני אשמח לכתוב על זה עכשיו.

עידית סילמן: האמת, חבר הכנסת מוסי רז, אני רוצה לומר לך שאתה עושה עבודה מעולה בדברים שאתה מביא לחקיקה ומקדם.

עידית סילמן: הבוקר בדרכי לכאן נכנסתי לנאום שנאמת כשהבאת בטרומית את הצעת החוק של איסור פרסום בנושא העישון, ורואים שהדברים יוצאים מליבך.

עידית סילמן: זה לא מובן מאליו שיש חבר כנסת שזה בליבו, ומקדם את הנושאים האלה.

עידית סילמן: אני רוצה לומר שבעיתונות, גם בעיתונות המגזרית יש באמת פרסום מאסיבי של חברות הטבק, ואנחנו רואים את זה אצל בני הנוער והצעירים גם בישיבות.

עידית סילמן: ישבו איתי אנשים שדיברו על הנושא הזה וביקשו שנעלה את זה.

עידית סילמן: אני חושבת שזו עבודה מצוינת.

מוסי רז: תודה.

מוסי רז: אני רוצה להגיד שהעיתונות היא הרי דבר חיובי, בניגוד לחברות הטבק שהן דבר שלילי.

מוסי רז: לכן אנחנו נצטרך אפילו לשקול לפצות אותם על אובדן הכנסות, כי אנחנו הולכים לגרום להם לאובדן הכנסות.

עידית סילמן: אוקי.

אלון טל: אם אני מבין נכון, מאז 2020 המרכז לטיפול בעישון במשרד הבריאות הפסיק לפעול.

אלון טל: לאור הנתונים שאחד מכל שישה או שבעה מקרי מוות, ו-50% ממקרי המוות של אנשים צעירים, איך משרד הבריאות לא מתעדף את זה, אם הוא עוסק בבריאות הציבור, זה אחוז מאוד גבוה של תמותה, שלא נדבר על תחלואה.

אפרת אפללו: מה זאת אומרת משרד הבריאות הפסיק?

אלון טל: חיים לא נמצא בתפקיד.

אפרת אפללו: זה לא שאנחנו לא מטפלים בזה ולא מנסים לאייש את התפקיד.

אלון טל: אבל אין מישהו שקם בבוקר ומנסה לקדם את זה.

אפרת אפללו: זה תהליך, צריך לעשות מכרז, וועדה - - -

אלון טל: היה מכרז, והיה מישהו שכנראה עסק בזה ועכשיו זה כנראה פשוט חשוב.

אפרת אפללו: לא, אנחנו פרסמנו את המכרז ואנחנו בתהליכי איוש של התפקיד הזה.

אפרת אפללו: זה לא שאנחנו הרמנו ידיים, לא קיצצנו את זה.

אפרת אפללו: זה בתהליכים, זה פשוט לוקח קצת זמן.

עידית סילמן: אני רוצה את אפי שפר מאגף הפיקוח, בבקשה.

עידית סילמן: הוא נמצא?

עידית סילמן: חברים, בסוף אין מה לעשות, לדעתי צריך לקחת את האמנה, לעגן אותה בחקיקה ולקדם את זה.

עידית סילמן: אני לא מבינה למה אנחנו לא לוקחים את האמנה ומעגנים את כולה בחקיקה.

יהודה גליק: משרד הבריאות היה צריך להביא את זה כגוש אחד.

עידית סילמן: אפרת, למה אנחנו לא מעלים את הגיל ל-21?

יהודה גליק: העישון בישראל מתחיל בגיל 16.

אפרת אפללו: כמו שאמרתי, זה גם אחד הדברים שאנחנו אמורים לטפל בהם, אני מסכימה.

עידית סילמן: את חושבת שאם נביא את זה בחקיקה המשרד יתמוך?

אפרת אפללו: ברור.

עידית סילמן: הוועדה תביא את זה בחקיקה.

אפרת אפללו: אנחנו תומכים בהצעה של מוסי רז - - -

עידית סילמן: הוועדה תביא בחקיקה העלאת גיל מיידית.

עידית סילמן: אני חושבת שצריך להוציא את זה מהחוק, אני חייבת לומר.

עידית סילמן: אני מבינה את אלה שמדברים על - - -

יהודה גליק: בארצות הברית, כל מדינה שהעבירה את החוק, זה צמצם ב-50% את העישון.

אלון טל: תגידו שתוך חמש עד עשר שנים, ולדעתי לא תהיה התנגדות.

אלון טל: אם נתחיל את התהליך, תוך חמש עד עשר שנים זה יהיה כבר.

אלון טל: אני חושב שזה אפשרי.

עידית סילמן: אפי, בבקשה.

אפי שפר: שלום לכולם.

אפי שפר: שמעתי את השאלות לגבי האכיפה, ואני אשמח להתייחס אליהן.

עידית סילמן: אתה ממשרד הבריאות, נכון?

אפי שפר: אני ממשרד הבריאות, מאגף אכיפה ופיקוח.

אפי שפר: פיתחתי את המחלקה למניעת עישון ואלכוהול באגף.

אפי שפר: עבדתי ואני עובד עם הרשויות המקומיות בשיתוף פעולה בשביל לקדם את האכיפה - - -

עידית סילמן: עם כמה רשויות מקומיות אתה עובד היום?

אפי שפר: ברמה הארצית.

עידית סילמן: זה אומר 280?

אפי שפר: אנחנו משתדלים לעבוד עם כל הרשויות המקומיות.

עידית סילמן: יש לך דיווח מכולן על אכיפה ופיקוח?

אפי שפר: לא.

אפי שפר: זה העניין, לצערנו הרב משרד הבריאות אחראי על החקיקה והרגולציה בנושא, והרשויות המקומיות אחראיות על האכיפה ויש להן סמכויות אכיפה בנושא של מניעת עישון במקומות ציבוריים.

אפי שפר: הכסף נכנס לקופה שלהן בתור תמריץ.

אפי שפר: לצערי הרב, ההיענות בקרב הרשויות היא דלה.

עידית סילמן: אם משהו שאנחנו עושים לא עובד, למה אנחנו ממשיכים לעשות אותו?

אפי שפר: זו שאלה שצריך לבוא ולחשוב אם אנחנו רוצים לשנות מדיניות או להוסיף איזשהו מנגנון.

אפי שפר: זה לפתחם של מקבלי ההחלטות.

עידית סילמן: אנחנו מקבלי ההחלטות ואנחנו חושבים שאם משהו לא עובד צריך לשנות אותו.

עידית סילמן: כמה אכיפה ופיקוח בסוף יש?

עידית סילמן: כמה דו"חות ניתנו ברשויות המקומיות בחודש האחרון ובשנה האחרונה?

עידית סילמן: תביא לנו קצת נתונים בנושא הזה.

אפי שפר: הנתונים האלה נמצאים בדו"ח של שר הבריאות, אבל אני יכול להגיד לכם שאפילו במשרד ניסינו לשנות את אופן הדיווח, הפכנו את זה ליותר אלקטרוני.

אפי שפר: חשבנו שהדיווח הוא מאוד מורכב, אז הורדנו קצת שאלות.

אפי שפר: הפכנו את זה למאוד פשוט, ועדיין ההיקף נשאר נמוך.

אפי שפר: אני חושב שכ-30 דיווחו מתוך הרשויות המקומיות.

עידית סילמן: 30 מתוך 280 ומשהו?

עידית סילמן: רגע, אתם מתקצבים את הרשויות המקומיות לדבר הזה?

אפי שפר: אנחנו לא מתקצבים את הרשויות המקומיות.

אפי שפר: מה שכן, יש את התוכנית של אפשרי בריא ש- - -

עידית סילמן: כמה התוכנית של אפשרי בריא, היא 10,000,000 ₪?

אפרת אפללו: לא, היא הייתה 7,000,000 והיא עכשיו תעלה ל-20,000,000.

עידית סילמן: לכל הרשויות המקומיות?

עידית סילמן: לאן זה יוצא?

אפרת אפללו: הרשות צריכה להגיש מבחן תמיכה כדי לקבל את התקציב הזה.

אפרת אפללו: ב-2020 היו 54, הכוונה היא להעלות ל-80 ו-90 ב2021.

אפרת אפללו: בטווח הרחוק לכל הרשויות, כמובן.

עידית סילמן: מה הן עושות עם הכסף הזה?

אפרת אפללו: תוכניות של קידום בריאות שחלק מהן זה עישון.

עידית סילמן: בואי נגיד כזה דבר.

עידית סילמן: אם 50 רשויות משתמשות ב-7,000,000 ₪ –

אפרת אפללו: לא, זה נורא משתנה בגודל הרשות.

עידית סילמן: אז כל רשות מקבלת נניח חצי מיליון שקלים כדי לעשות – מה הרשות היום יכולה לעשות?

אפי שפר: יש הבדל ויש פערים בין רשויות מקומיות.

אפי שפר: זאת אומרת, תל אביב, חיפה, הרשויות הגדולות, יש להן תקציבים ואמצעי אכיפה, והן מאוד מסודרות.

עידית סילמן: תראה, אני גרה ברחובות וזו עיר שזוכה במדדים על הרבה דברים טובים ויפים, לא זוכרת מה עשו בתחום של מיגור העישון.

עידית סילמן: יכול להיות שעשו, אבל בסוף אם זה לא נוגע בנקודת הקצה, בבני נוער, ילדים, מבוגרים ומעשנים, יש לכם היום משהו אחר שנקרא קופות החולים.

עידית סילמן: קופות החולים נמצאות תחת משרד הבריאות, והן נוגעות בקהילה.

עידית סילמן: אנחנו יודעים מי מעשן ומי לא, כי בטח שואלים.

עידית סילמן: אגב, זה נמצא כמדד איכות בבריאות לקופות החולים?

עידית סילמן: האם אתה מעשן או לא מעשן?

אפרת אפללו: אני חושבת שהרופא אמור לשאול.

עידית סילמן: עירית, אפשר לבדוק אם זה נמצא במדד איכות רפואה של קופות החולים?

שוש גן-נוי: כן, זו שוש גן-נוי מכללית.

שוש גן-נוי: ישנו מדד איכות ששואלים אם המטופל מעשן או לא מעשן.

עידית סילמן: אז את יודעת מי מעשן ומי לא מעשן, את יודעת לייצר תוכניות התערבות למעשנים או לא למעשנים, נכון?

עידית סילמן: אם היו נותנים לקופות החולים יותר תקצוב לטובת אוכלוסייה בסיכון לעישון ואוכלוסייה מעשנת, אני חושבת שאולי הם היו עושים את זה בצורה טובה יותר.

עידית סילמן: כמה קופות החולים מקבלות בסוף כמבחני תמיכה על מניעת עישון בתוך מערכת הבריאות?

שוש גן-נוי: לצערי אין לי כרגע את הנתון הזה.

שוש גן-נוי: אני יכולה להגיד שבסל הבריאות למשל מתוקצב העניין, וזה כתוב בדו"ח.

שוש גן-נוי: עבור 6,000 נגמלים בשנה, בזמן שיש אלפים שמקבלים את טיפול הגמילה מהעישון.

שוש גן-נוי: זה בדו"ח שר הבריאות.

אלון טל: מה הגיל הממוצע של מי שפונה אליכם לעזרה?

עידית סילמן: דיאן לוין, ברוכה הבאה.

דיאן לוין: לשאלה של חברת הכנסת, נושא העישון אינו במבחן תמיכה, רק בסל הבריאות.

דיאן לוין: אני יודעת שזה עלה לדיון בסוכרת גם, אבל רק להבהיר שזה לא במבחן תמיכה, רק בסל הבריאות.

דיאן לוין: זה לא עודכן מהיום שזה נכנס, וזה לפני 12 שנים.

עידית סילמן: מה זה אומר בפועל?

דיאן לוין: זה אומר שהוא בסל הבריאות, אבל התקציבים שקופות מוציאות הם הרבה מעבר למה שנכנס במקור לסל.

דיאן לוין: אנחנו משקיעים במגוון שיטות, ומוסיפים את האפשרויות.

דיאן לוין: זה לא מתוקצב בצורה מסודרת ולא באופן פרוגרסיבי בהתאם להיקפים והעשייה.

עידית סילמן: זה מה התמריץ שלכם לבוא ולהשקיע בזה?

אפרת אפללו: לא כל דבר משרד הבריאות צריך לתקצב.

אפרת אפללו: אני חושבת ש- - -

עידית סילמן: ברור שלא כל דבר, אבל מה שבסוף עולה לכם הרבה כסף, תתקצבו אותו במניעה.

אפרת אפללו: גם קופת החולים צריכה לשים באג'נדה שלה כמו משרד הבריאות, אחד מהיעדים שלה זה קידום בריאות - - -

עידית סילמן: אני רוצה להגיד לך משהו.

עידית סילמן: משרד הבריאות צריך להביא אג'נדה, ובזה הוא אומר כמה הוא שם בה.

עידית סילמן: קופות החולים עושות מה שרווחי.

עידית סילמן: אני אתן לך דוגמה, יולדות זה רווחי, בגלל זה את תראי מגדלים ליולדות, אמבטיות, מסכים מוארים, מגדלי אשפוז נהדרים בכל בית חולים.

עידית סילמן: למה?

עידית סילמן: כי זה רווחי.

עידית סילמן: בתי החולים מקבלים על זה כסף.

עידית סילמן: כל מה שרווחי, ניתוחים בריאטריים לדוגמה – אז אנחנו יכולים לבוא ולדבר על רווחיות, אבל אנחנו יודעים בדיוק מה רווחי יותר ומה פחות.

אפרת אפללו: זה יחסוך להם בעתיד את הכסף - - -

עידית סילמן: כן, אבל זה לא יחסוך רק להם.

עידית סילמן: זה יחסוך גם לנו כמערכת וכחברה.

אפרת אפללו: אי אפשר להגיד שרק תקצוב של משרד הבריאות - - -

עידית סילמן: אני לא אמרתי שאתם צריכים לתקצב הכל, אבל אמרתי שאתם צריכים לעשות צעדים נכונים שמונעים את זה.

עידית סילמן: אם אתם לא יודעים לעשות, אז צריך להוציא חוק למניעת עישון במדינת ישראל.

עידית סילמן: פשוט אפשר לקבל החלטה אמיצה, ונכון שיהיו כאלה שנצטרך להכניס אותם לגמילה ארוכה יותר.

עידית סילמן: נעשה תהליך, אבל למה לא להיות אמיצים לשם שינוי?

עידית סילמן: אם אנחנו לא יודעים לבוא ולאכוף את הדבר הזה, בואו נהיה אמיצים.

עידית סילמן: אומץ זו לא מילה גסה.

עידית סילמן: זה בסדר גמור להגיד שלמדינת ישראל יש אג'נדה של בריאות, היא רוצה לקדם בריאות, לשמור ולהגן על האזרחים שלה במה שאפשר.

עידית סילמן: יש הרבה מחלות, לצערי, שאנחנו לא יכולים להגן מפניהן, מחלות נסתרות, מחלות נפש, אונקולוגיה, יש דברים שאנחנו לא יודעים להגן ב-100%.

עידית סילמן: אבל מה שאני יודעת להגן עליו ולמנוע את התחלואה שלו, למה לא לעשות את זה?

אפרת אפללו: אנחנו עושים, המשרד עשה הרבה מאוד צעדים אמיצים בשנים האחרונות - - -

עידית סילמן: לא אמרתי שלא, אני לא באה בביקורת, אני באה מרצון לייצר יותר.

אפרת אפללו: אני מסכימה.

עידית סילמן: אני באמת אומרת, צריך להילחם בחברות הטבק.

עידית סילמן: לא נלחמים פה בחברות הטבק, ושאף אחד לא יגיד שהוא נלחם.

עידית סילמן: לוביסטים נכנסים פה לכל מיני וועדות, לכאן הם לא ייכנסו בטוח, אבל הם נכנסים לוועדות אחרות.

עידית סילמן: אסור לתת להם אישור כניסה לכנסת.

עידית סילמן: איך יכול להיות שכנסת ישראל מאפשרת כניסה ללוביסטים של חברות טבק?

עידית סילמן: זה לא יכול להיות.

עידית סילמן: גם אם הם נמצאים פה בזום, בסדר גמור שישמעו את זה, בסוף הם אחראיים על תחלואה מאוד גדולה.

עידית סילמן: מוצר שכתוב עליו שחור על גבי לבן שהוא גורם לנזקים בריאותיים, לשבץ מוחי ולבעיות לב, בסופו של דבר שברת שילמת.

עידית סילמן: אם אתה לוקח דבר כזה, אתה צריך לדעת מה ההשלכות של זה.

עידית סילמן: אנחנו כמדינה חייבים לתת את המסר על הדבר הזה, לחנך לאורח חיים בריא.

עידית סילמן: זה לא מספיק בתוך מערכת החינוך, כפי שציינתי.

עידית סילמן: בסוף צריך להעלות את גיל המעשנים.

עידית סילמן: לא יכול להיות שהיום זה יהיה חבר'ה צעירים שיוכלו לעשן.

עידית סילמן: אני אגיד לך את האמת, חברת טבק שמוכרת לחבר'ה צעירים צריכה לשלם מיליוני שקלים על דבר כזה.

יהודה גליק: רציתי לשאול אם אפי עדיין פה, כשהוא דיבר על האכיפה, איזה דברים אוכפים?

יהודה גליק: חנויות שמוכרות לילדים קטנים פעם אחר פעם, ערוץ 14 עשה מעקב וראה שאין – האם על הדבר הזה יש אכיפה?

יהודה גליק: האם יש אכיפה על חוק איסור התצוגה?

יהודה גליק: אני נכנס כל היום לחנויות.

יהודה גליק: אותו חוק שהעברנו שאסור למכור באופן גלוי, גם הוא מופר.

יהודה גליק: האם זה גם כלול באכיפה, או שאתם דורשים מהרשויות לאכוף רק את העישון במקומות ציבוריים?

אפי שפר: אנחנו מדברים פה על שני חוקים מרכזיים, שזה החוק למניעת עישון במקומות ציבוריים.

אפי שפר: זה החוק שמדבר על האכיפה של רשויות מקומיות עם קנסות מנהליים לרשות המקומית, שזה בעצם מדבר על עישון במסעדות.

יהודה גליק: האם יש אכיפה למשל לחנויות שמוכרות לילדים?

יהודה גליק: הרי היום אחרי 23:00 לא ימכרו לי לעולם בקבוק יין, אבל סיגריות לילדים מוכרים, ותצוגה של סיגריות שזה גם נוגד את החוק מוכרים.

עידית סילמן: יש סיגריות בכל סופר, רק תבוא ותבחר.

עידית סילמן: צריך להוציא את זה מהחוק.

יהודה גליק: האם יש אכיפה בתחומים האלה?

אפי שפר: אנחנו מכירים את הבעיות שיש בתחום.

אפי שפר: מי שאחראי על האכיפה הזאת זה או הרשות המקומית דרך חוק רישוי העסקים, או המשטרה.

עידית סילמן: בקיצור, זה לא קשור לאף אחד.

עידית סילמן: מה עושים עם שכנה שמעשנת ללא הפסקה סיגריות, המרפסת שלה מתחת לחלון שנשאר סגור 24 שעות ביממה.

עידית סילמן: זה פשוט סיוט.

עידית סילמן: (מקריאה פניות) אנחנו סובלים מאוד משכנים שמעשנים במרפסת שלהם, היא צמודה, כל העשן נכנס וזה פשוט מחניק את כל הבית.

עידית סילמן: ההורים והילדים סובלים ומבקשים עזרה.

עידית סילמן: פנייה נוספת, היי, אשמח שתעזרו לי בנושא העישון במרפסות.

עידית סילמן: יש לי בת נכה שחיה עם קוצב לב, ואנחנו סובלים מעישון חריף מהמרפסת של השכן.

עידית סילמן: אני יכולה להראות לך מאוד הודעות שהתקבלו בוועדה על עישון של שכנים במרפסות.

עידית סילמן: אני לא מצליחה להבין את זה, יש כאן אנשים שמסכנים את חייהם של אנשים אחרים ביודעין, ואני לא מבינה למה בן אדם צריך להילחם בבתי המשפט, למה זה לא מסודר באכיפה כחוק, ולמה אנחנו נותנים לאנשים לעשן במדינת ישראל אם ככה זה נראה.

עידית סילמן: תהיו אמיצים, משרד הבריאות.

עידית סילמן: אנחנו נעזור לכם, אנחנו נעביר חקיקה כזאת, רק תתמכו בה.

אפי שפר: את צודקת לגבי מה שאת אומרת לגבי החשיפה לעישון במרפסות.

אפי שפר: זה יכול להיות מאוד מטריד ומזיק לבריאות.

אפי שפר: יחד עם זאת, החוק לא חל על שטחים פרטיים.

אפי שפר: יש לזה תקדימים משפטיים גם השלכות.

אפי שפר: צריך לדון בזה ולראות האם אנחנו רוצים להכניס מרפסת פרטית לחוק, שתהיה אפשרות רשות המקומית לבצע אכיפה במרפסת פרטית.

עידית סילמן: אם הוא גר בבניין ציבורי, אז זה לא כל כך מרפסת פרטית.

עידית סילמן: יש לזה השלכה על השכנים, אי אפשר לקרוא לזה מרפסת פרטית בלבד.

יהודה גליק: או שתעשן בתוך הבית שלך או שתלך לעשן בחוץ.

עידית סילמן: אבל אתה מעשן בתוך הבית, אז הילדים הקטנים צריכים לסבול את העשן בתוך הבית.

עידית סילמן: יוצאים החוצה לגינות עישון.

עידית סילמן: חבר הכנסת אבוטבול, בבקשה.

משה אבוטבול: תודה לך.

משה אבוטבול: אני חושב שהדיון הזה מאוד חשוב.

משה אבוטבול: לעצם העניין, הנושא הזה שדנו בו בדקות האחרונות זה נושא שבאמת בוער להרבה אנשים.

משה אבוטבול: אני כמובן גם חשוף כמו שאר חברי הכנסת לבקשות מצד תושבים מכל הארץ שמדברים על הנושא הזה.

משה אבוטבול: אני גם יודע שיש מקומות שם זה כן מוסדר בחוק.

משה אבוטבול: הבנתי שזה קורה בקליפורניה, בליטא, בכל מיני מקומות.

משה אבוטבול: אנחנו נמצאים בתקופה מאוד רגישה עם הקורונה, וזה מאלץ אותנו להיות במקומות סגורים.

משה אבוטבול: גם מה שקורה בחדר המדרגות או בכניסות לבתים מסוימים, העשן נשאר שם דבוק לקירות.

משה אבוטבול: זה גורם לאחר מכן לנזקים.

משה אבוטבול: הבנתי שיש עצומה של למעלה מ-5,000 אנשים בנושא הזה והם מבקשים לשקול איך לשפר את הנושא של החוק.

משה אבוטבול: אני לא אציין שמות של אנשים, וודאי שזה גם מזיק להם באופן אישי כשיש להם שכנים מתחת למרפסת שמעשנים.

משה אבוטבול: עם כל הכבוד, כשאדם יגור בוילה או בקוטג' משלו, הכיוון יהיה אחר.

משה אבוטבול: ברגע שיש מעליו, מתחתיו או מצדיו שכנים שזה מגיע אליהם, זה מזיק גם לאחרים.

משה אבוטבול: עוד נקודה מסוימת, נושא חשוב לא פחות מהצעת החוק שהגשתי בנושא הזה, שאני מקווה שכשהיא תגיע לוועדת השרים אז הם יתעלו מעל כל שיקול אחר כי בריאות אדם קודמת לכולם.

עידית סילמן: מה ההצעה?

משה אבוטבול: ההצעה אומרת שילדים עד גיל מסוים שנמצאים יחד עם ההורים שלהם בתוך הרכב, ההורים לא יכולים לעשן בתוך הרכב.

משה אבוטבול: הם כופים עליהם את הנושא הזה.

משה אבוטבול: בעצם הילד שנמצא עם אביו עד גיל מסוים הוא שבוי, הוא לא יכול לצאת.

משה אבוטבול: כדי לא להראות שאנחנו מנסים להיכנס בכוח בכל אלה שמעשנים – יש בעיה אמיתית.

משה אבוטבול: עושים רק חוק שנגד נושא העישון, קופצים עליך כולם שאתה לא מבין אותם ולא מתחשב בהם.

משה אבוטבול: אני רוצה להגיד שאנחנו כן מתחשבים, ואני מוכן שיהיה מצב של קנס מסוים אבל לא נקודות, שזה הכי מרעיד את אותם אנשים.

משה אבוטבול: העיקר שיבינו את המסר שילד קטן שנמצא ברשותך - - -

עידית סילמן: אגב, כשאדם מעשן תוך כדי נהיגה, זה כשהוא נמצא על ההגה.

משה אבוטבול: מעבר לזה, גם אם אשתו מעשנת לידו, זה מפריע לאותו ילד קטן.

משה אבוטבול: זה מזיק לו לבריאות, לריאות, להתפתחות ולגידול.

משה אבוטבול: דבר אחרון בנושא, העניין של הסיגריות – אנחנו נמצאים במצב כזה שצריך כמה שיותר לדבר על זה.

משה אבוטבול: למרות שאני בעצמי בעבר, לפני כ-35 שנים הייתי מעשן, אבל לאחר שנולד בני הראשון אשתי אמרה לי שזה או הבן או הסיגריות.

משה אבוטבול: קיבלתי על עצמי החלטה להפסיק לעשן, ואני רוצה לתת טיפ לכל המעשנים, איך אני הפסקתי לעשן בשורה אחת, שיטה שאני המצאתי ואין עליה זכויות.

משה אבוטבול: כל מי שרוצה לקחת את זה לעצמו לטובת אלה שמעשנים, פשוט מאוד.

משה אבוטבול: כל הסיבה של הסיגריות, כולנו יודעים את זה, זה נושא פסיכולוגי.

משה אבוטבול: אדם מבסוט מעשן, נכנס לדיכאון מעשן, אחרי האוכל מעשן.

משה אבוטבול: כל פעם מוצאים סיבות לעשן.

משה אבוטבול: הבנתי שזה משהו פסיכולוגי במחשבה ובדברים האלה.

משה אבוטבול: עישנתי במשך חודש שלם בלי להכניס לריאות, אחרי חודש כזה השבעתי את היצר והפסקתי לעשן.

משה אבוטבול: היו כמה אנשים טובים ששמעו לעצה שלי ואמרו לי שהשיטה עבדה והם הפסיקו לעשן.

עידית סילמן: אז כמה דברים.

עידית סילמן: קודם כל, אתה צודק.

עידית סילמן: אני מאמינה שבממשלה הזאת אפשר להעביר דברים שגם אין עליהם חילוקי דעות, עישון זה אחד מהם וזה רע מאוד.

עידית סילמן: אני אשמח להביא את זה ולעזור לך.

עידית סילמן: דבר נוסף, אני רוצה להגיד שאפו לאשתך.

עידית סילמן: אולי תביא אותה לש"ס ולכנסת.

עידית סילמן: יש סיכוי טוב שהיא תעשה פה הרבה טוב.

עידית סילמן: דבר נוסף, אני רוצה להגיד לך יישר כוח וכל הכבוד.

עידית סילמן: אנחנו ממשיכים הלאה.

שוש גן-נוי: אם יורשה לי להגיב לדבריו של חבר הכנסת אבוטבול בהקשר לחקיקה למניעת עישון ברכב.

שוש גן-נוי: דרך אגב, גם נהיגה עצמה, יש מחקרים שמראים יותר תאונות כאשר הנוהגים מעשנים.

שוש גן-נוי: בנוגע לעישון ברכב, זה נקרא עישון מיד שלישי.

שוש גן-נוי: חומרי הרעלנים שנפלטים לאוויר ונספגים בקירות, בריפודים, באבק שהילדים הקטנים זוחלים ומכניסים לפה.

עידית סילמן: מה אנשים חושבים?

עידית סילמן: אין בעיה, בחרתם שחייכם יהיו תלויים ברופאים, אבל למה להרוס לאנשים אחרים?

עידית סילמן: המשרד לביטחון פנים, בבקשה, בואו לכאן.

עידית סילמן: לפי החוק מותר לעשן בנהיגה?

עידית סילמן: להחזיק סיגריה תוך כדי הנהיגה ולעשן?

עידית סילמן: נייד זה אסור וזה מותר?

עדי טל: אני עדי טל מהייעוץ המשפטי של משטרת ישראל.

עדי טל: לגבי החזקת סיגריות, אני לא חושבת שיש משהו ספציפי על זה ואני לא מאגף התנועה, אבל בעיקרון כל דבר, אם מחזיקים טלפון או שאוכלים משהו וזה משפיע על הנהיגה, שוטר יכול - - -

עידית סילמן: אנחנו נבדוק את זה.

עידית סילמן: יעקב, נא לוודא לגבי החזקה של סיגריות ועישון בנהיגה.

עדי טל: אני חושבת שכעיקרון אמורים להיות מרוכזים בנהיגה ולשים שתי ידיים על ההגה, ולכן אם האדם מעשן שוטר יכול לתת לו דו"ח.

עדי טל: שוטרים לא אוכפים את החוק של עישון במקומות ציבוריים.

עדי טל: מה שכן רלוונטי למשטרה –

עידית סילמן: למה?

עדי טל: כי זה לא חוק שהמשטרה אוכפת, זה חוק שאוכפים אותו הרשויות המקומיות.

עידית סילמן: זאת אומרת, סעיף 222 לחוק העונשין שמתייחס לזיהום אוויר וקובע כי המזהם את האוויר ועושה אותו מזיק לבריאותם של בני אדם הגרים או מתנהלים בסביבה, או של העוברים בדרך ציבורית, דינו מאסר של שלוש שנים – זה לא קשור אליכם?

עדי טל: יש חוקים שנאכפים על ידי רשויות מקומיות ועל ידי רשויות אחרות.

עידית סילמן: סעיף 222 לחוק העונשין, חוק אוויר נקי, מי אוכף אותו?

עידית סילמן: סעיף 14 לחוק המקרקעין, סעיף 44 לפקודת הנזקין, מי אוכף את הדברים האלה?

עדי טל: פקודת הנזקין זה לא פלילי, אבל לחוקים של הגנת הסביבה יש מפקחים, יש להם מה שנקרא משטרה ירוקה, פקחים שאוכפים את העבירות שלהם.

עדי טל: אני רציתי להתייחס לחוק איסור פרסומת והגבלת השיווק של מוצרי טבק - - -

עידית סילמן: זה גם חמוד, אבל אני אגיד לך מה, יש לנו כבר דברים שנמצאים בחוק.

עידית סילמן: אני לא אומרת שלא.

עידית סילמן: איסור פרסום זה בסדר וזה יגיע לכאן, אבל דברים שכבר קיימים, יש לנו חוקים שמדינת ישראל העבירה, ולא יכול להיות חוק שקיים של זיהום אוויר, ואף אחד לא אוכף אותו.

עידית סילמן: יש כאן אנשים מהגנת הסביבה? לא.

עידית סילמן: נא להביא אותם דחוף.

עידית סילמן: עדי, מה אתם כן עושים?

עדי טל: קודם כל, באופן כללי יש הרבה חוקים ואיסורים פליליים, לא את כולם המשטרה אוכפת.

עדי טל: יש חוקים שנאכפים על ידי רשויות אחרות.

עידית סילמן: סעיף 222 זה חוק העונשין, אוכף אותו המשרד לביטחון פנים.

עידית סילמן: זה משהו שאתם צריכים לדעת ולאכוף.

עידית סילמן: זה מתייחס לזיהום אוויר וקובע שהמזהם את האוויר ועושה אותו מזיק לבריאותם של בני אדם הגרים או מתנהלים בסביבה, או של העוברים בדרך ציבורית, דינו מאסר של שלוש שנים.

עידית סילמן: מה הקשר לרשות עירונית?

עדי טל: אני אסביר.

עדי טל: קודם כל, יש פה את היועץ המשפטי מבט"פ.

עדי טל: אני אשמח שתפנו אליה.

עדי טל: אני אגיד שזה לא החוק, יש חוק ספציפי שמדבר על עישון סיגריות והוא נאכף בצורה אחרת.

עדי טל: אני אשמח שענת תתייחס ואז תחזרו אליי לגבי הגבלת הפרסום.

עידית סילמן: אז דברי איתנו רגע על הגבלת הפרסום.

עדי טל: כמו שאמרתי, יש חוקים שנאכפים על ידי המשטרה ויש חוקים שלא.

עדי טל: סעיף 222 זה באמת חוק שהמשטרה יכולה לאכוף, אבל הוא לא מדבר על סיגריות.

עדי טל: על זה ענת תרחיב.

עדי טל: חוק איסור פרסום והגבלת השיווק זה חוק שקיום הוא פלילי, ולכן המשטרה היא היחידה שאוכפת אותו.

עדי טל: אני חייבת לציין וזה נאמר על ידיי ועל ידי אנשים אחרים מהמשטרה, זה חוק שאמור להיאכף בטעמנו בדרך של קנסות מנהליים.

עדי טל: כרגע הוא נאכף רק בדרך פלילית, ולכן המשטרה אוכפת אותו כאשר זה מגיע לפתחה ולפי סדר העדיפויות הרגיל של המשטרה כשמתקבלות תלונות.

יהודה גליק: כמה דו"חות נתתם בעניין החוק הזה?

עדי טל: המשטרה לא נותנת דו"חות, זה מה שאני רוצה לומר.

עדי טל: זה חוק פלילי לחלוטין שלא נאכף בדרך מנהלית למרות שהוא נחקק בחוק העבירות המנהליות, כלומר הייתה כוונה שייאכף בדרך של קנסות מנהליים.

עדי טל: לא עודכנו תקנות ולכן לא ניתן לבצע אכיפה מנהלית.

עדי טל: לטעמנו זה צריך להיאכף על ידי משרד הבריאות או הרשויות המקומיות, כדי שיוכלו לתת קנסות.

עדי טל: המשטרה אוכפת את זה בדרך פלילית, וזה אומר להביא את האדם לחקירה, החתמת השם שלו בפלילים, העמסה על מערכת המשפט וכולי.

עדי טל: יש היום מגמה של הפיכת עבירות לעבירות מנהליות של קנס.

עידית סילמן: כמה קנסות נותנים?

עדי טל: אנחנו לא נותנים קנסות, אנחנו ממש צריכים לפתוח בחקירה פלילית, וזה גם רק כשתגיע אלינו תלונה.

עדי טל: יש מעט עבירות שנפתחו בחוק הזה, לא הרבה, בגלל שזה לא נמצא בסדר עדיפויות גבוה.

עדי טל: יש הרבה עבירות אחרות שהמשטרה מטפלת בהן.

עדי טל: אנחנו חושבים שהדרך הנכונה לטפל בזה תהיה בדרך של עבירות מנהליות, בדרך של קנס שניתן במקום.

עדי טל: זה עבירות רגולטוריות, עבירות שאמורות להיאכף על ידי פקח שרואה, על ידי רשויות מקומיות, על ידי משרד הבריאות.

עדי טל: פקח שנמצא במקום רואה שמכרו סיגריה לקטין, רואה שמציגים את הסיגריות במקומות שאסור, יוכל לתת קנס וזו תהיה אכיפה יותר מהירה ויעילה, ולא בדרך שהמשטרה צריכה לפתוח תיק חקירה, לזמן לחקירה וכולי.

עדי טל: אני בטוחה שאתם מבינים את הבעייתיות שבדבר.

עדי טל: אני רוצה להגיד שאנחנו כבר אמרנו את זה בכמה וועדות בכנסת, ובכמה וועדות יושבי הראש קיבלו את זה וביקשו ממשרד הבריאות לקדם את תיקון החוק, לקדם את זה שיהיו פקחים שיוכלו לאכוף את החוק הזה.

עדי טל: בינתיים זה לא התקדם, משרד הבריאות אמר שהוא יקדם את זה אבל אנחנו חושבים שצריך לעבוד פה בשיתוף פעולה כדי לראות את הדרך הנכונה לאכיפת החוק הזה.

יהודה גליק: הבין-משרדי, יש לכם פה תפקיד, להפוך את האכיפה למנהלית כדי שפקחים יוכלו לתת דו"חות.

עידית סילמן: אני באמת לא מצליחה להבין למה המשטרה לא באה ונותנת דו"ח.

עידית סילמן: אם היא הייתה נותנת דו"ח, את לא היית צריכה לשלוח את האנשים לבתי משפט.

עדי טל: צריך להפוך את החוק הזה למנהלי, אבל גם שהוא ייאכף בצורה מנהלתית.

עדי טל: אנחנו חושבים שלא המשטרה צריכה לאכוף את זה, אלא כמו הרבה עבירות אחרות, מי שצריך לאכוף את זה צריך להכיר אותו, למשל משרד הבריאות.

עידית סילמן: כן, אבל לא יהיו פקחים של משרד הבריאות.

עידית סילמן: יש את הרשויות.

עידית סילמן: בסוף, אם זה פלילי וזה בחוק העונשין, אני חושבת שלא צריך להתנער מאחריות.

עידית סילמן: צריך לקחת את האחריות ולהגיד רגע, יש את חוק העונשין של זיהום אוויר, שבין השאר זה עישון סיגריות.

עידית סילמן: אם מישהו מתקשר למשטרה – מה לעשות, בן אדם שקשה לו או מעשנים מעליו, לאן הוא יתקשר?

עידית סילמן: הוא לא יתקשר למכבי אש, הוא יתקשר למשטרה.

עידית סילמן: יש חוק כזה, ובסוף המשטרה צריכה לקחת אחריות ולבצע אכיפה, ואולי ככה השכנים לא היו מעשנים בתוך הדירות.

עידית סילמן: אם אתם זורקים את זה למישהו אחר ומשם כל זה נזרק לשלישי ולרביעי, אז באמת אין אכיפה היום במדינת ישראל חוץ מזה שהאדם צריך ללכת ולפתוח תיק בבית משפט.

עידית סילמן: זה יוביל לעשרות תיקים של אנשים עם שכנים שמעשנים, וזה נשמע לי לא הגיוני לחלוטין.

עידית סילמן: בואו תגידו לי מה אני במחוקקת צריכה לעשות כדי לאפשר לעזור לאנשים כדי שיבינו שזה לא הגיוני לעשן מתחת לבית של מישהו ולגרום לו סבל לאורך זמן, ולפגוע באיכות חייו.

עידית סילמן: בסוף אני יכולה לתבוע בן אדם על איכות חיים ונזקי עישון.

עדי טל: אני רוצה לדייק את הדברים שלי.

עדי טל: אני דיברתי רק לגבי חוק הגבלת הפרסומת והשיווק.

עדי טל: לגבי חוק העונשין, כשיש חוק ספציפי, גם אם זה באופן כללי יכול להתפרש כחוק שמדבר על אדם שמעשן ומזהם את האוויר, יש חוק ספציפי שמדבר על עישון ועל איפה מותר ואסור לעשן.

עדי טל: זה נאכף דרך החוק הספציפי לא על ידי המשטרה.

עידית סילמן: ראינו שאין אכיפה.

עידית סילמן: עדי, את בסדר, תודה רבה על הדברים שלך.

עידית סילמן: כל דבר שאת חושבת שאנחנו יכולים לסייע בו, תגידי לנו ונסייע.

עידית סילמן: נעבור ליועצת המשפטית של הבט"פ, בבקשה.

ענת מססה קינן: אני רוצה להוסיף ולהשלים את מה שעדי אמרה בנוגע לסעיף 222 לחוק העונשין יחד עם נושא הגנת הסביבה ומשרד הבריאות.

ענת מססה קינן: מתנהל היום בג"ץ, והמדינה הגישה תגובה במסגרתה היא ציינה שברגע שיש חוק ספציפי שמסדיר את נושא העישון במקומות ציבוריים ונותן קנס של 1,000 ₪, זה לא נכון ואנחנו לא חושבים שהסעיף של 222 בנסיבות שהיו בבג"ץ יכול להתייחס לסוגייה כזו.

ענת מססה קינן: הוא בעצם קובע עונש של שלוש שנות מאסר.

ענת מססה קינן: אנחנו חושבים שהסוגייה הזאת היא לא דרך אותו סעיף 222 בחוק העונשין.

עידית סילמן: אז מה אתם כן חושבים?

ענת מססה קינן: נעשית עבודה של משרד הבריאות יחד עם המשרד להגנת הסביבה בנושא הזה.

עידית סילמן: איזו עבודה נעשית?

עידית סילמן: לא ידוע לי על שום עבודה.

ענת מססה קינן: זה מה שלמיטב זכרוני נאמר בבג"ץ.

עידית סילמן: משרד הבריאות, אתם יודעים על איזושהי עבודה שנעשית?

אפי שפר: אנחנו צריכים לקדם עבודה.

עידית סילמן: אתם צריכים לקדם עבודה.

עידית סילמן: אז עד שהם יקדמו עבודה, אתם תהיו נגד הזה של בג"ץ והאזרחים יסבלו.

עידית סילמן: זה מה שאתם אומרים?

ענת מססה קינן: לא, ספציפית הסעיף 222 שקובע שלוש שנות מאסר, אנחנו לא סגורים שהוא הסעיף המתאים לנסיבות של עישון במרפסת, אלא אם יוכל שזה זיהום אוויר וזה נטל הוכחה גבוה.

ענת מססה קינן: אנחנו חושבים שאם יש חוק שמדבר על קנס במקומות ציבוריים של 1,000 שקלים, שהוא מאוחר יותר לסעיף 222 ומתייחס במיוחד לעישון במקומות ציבוריים, סעיף 222 לא מתאים לסיטואציה הנוכחית.

יהודה גליק: כשיש רעש שמפריע לשכנים המשטרה כן מתערבת?

יהודה גליק: למה בעניין הזה היא לא יכולה להתערב באותו אופן?

עידית סילמן: בקיצור, את אומרת ש-222 פחות רלוונטי, תחוקקו לנו משהו אחר שיהיה רלוונטי עם ענישה מתאימה.

עידית סילמן: אנחנו נעשה את זה, אין בעיה.

עידית סילמן: תגידו מה צריך.

עידית סילמן: את היועצת המשפטית של הבט"פ, איזה כלי את צריכה כדי שאנשים שמעשנים מתחת לדירות של אנשים אחרים – שנאכוף את זה?

עידית סילמן: יש אכיפה נוספת, יש עוד חקיקה שנמצאת.

עידית סילמן: בסוף יש סעיף 14 לחוק המקרקעין, סעיף 44 לפקודת הנזקין ועוד הרבה סעיפים שמדברים על זיהום אוויר.

עידית סילמן: עשן סיגריות זה זיהום אוויר, אלא אם תגידי לי שהוא צריך להיות מוגדר כעשן סיגריות בחוק, ואז נעגן אותו.

ענת מססה קינן: אני סבורה שזו סוגיה שנמצאת לפתחם של משרד הבריאות והמשרד להגנת הסביבה.

ענת מססה קינן: העובדה שבסופו של דבר גם חוק עישון במקומות ציבוריים זה חוק של משרד הבריאות, ולכן גם בהיבט הזה אני סבורה שזו סוגיה שנמצאת לפתחם.

חגי לוין: אני מבקש להתייחס, אם אפשר.

עידית סילמן: פרופסור חגי לוין, בוא תעשה לנו סדר בעניין.

עידית סילמן: מי מטפל, במה מטפל?

עידית סילמן: בסוף, אני צריכה להגן על האוכלוסייה.

עידית סילמן: אם יש סעיפים בחוק והם לא מיושמים ולא יודעים לאכוף אותם, מה אנחנו צריכים לעשות כדי שכן יאכפו את זה?

עידית סילמן: למה זה לא נאכף עד היום?

חגי לוין: יושבת ראש הוועדה, ברור לחלוטין שאף אחד היום לא מטפל, לא דואגים לבריאות שלנו.

חגי לוין: נאמר פה בצורה ברורה על ידי הנציגים והגורמים השונים.

חגי לוין: מתו בשנת 2020, בשנת 2021 יותר אנשים בישראל מעישון מאשר בקורונה.

חגי לוין: תארי לך שמשטרת ישראל הייתה אומרת "קורונה, זה לא אנחנו.

חגי לוין: זה משרד הבריאות".

חגי לוין: זאת בדיוק התשובה וזה לא יעלה על הדעת.

חגי לוין: עכשיו מה שצריך, שהממשלה שאנחנו באמת שומעים בתוכה קולות אחרים לגבי המאבק בעישון, וגם כאן אצלך בוועדה אנחנו רואים את חברי הכנסת המחויבים.

חגי לוין: צריך שעכשיו, בשנת 2022 ובאופן דחוף לעשות צוות משימה שמחליט מי אוכף את איסור העישון במקומות ציבוריים, את איסור המכירה לקטינים שנמשך בישראל בלי שום הפרעה.

חגי לוין: מי דואג למה שאנחנו רואים במחקרים שלנו, שאיסור ההצגה הפך במקומות רבים לאות מתה, כי בהרבה מקומות אפשר להיכנס לחנות ולראות מייד את חפיסות הסיגריות.

חגי לוין: זאת המציאות היום בישראל.

חגי לוין: אנחנו נותרנו הרחק מאחור לעומת מדינות אחרות שהבינו שזה לא נושא שאפשר להתעלם ממנו.

עידית סילמן: אוקי, שניה.

עידית סילמן: נמצאת איתנו כאן ענת מימון, היועצת המשפטית של הוועדה.

עידית סילמן: ענת, יש לנו כאן מספר דברים.

עידית סילמן: יש כאן את סעיף 222 לחוק העונשין, סעיף 14, סעיף 44.

עידית סילמן: לא ברור מי אוכף מה ומי אחראי על מה.

עידית סילמן: בסוף מדברים על זיהום אוויר.

עידית סילמן: עישון סיגריות זה זיהום אוויר, אי אפשר להתווכח עם זה.

עידית סילמן: שוטר לא יכול להגיד שזה לא, זה צריך להיות כלול בתוך הסעיפים.

עידית סילמן: מה אנחנו צריכים לעשות כמחוקקים?

עידית סילמן: מה עושים האנשים המסכנים שפונים אלינו לוועדה ואומרים שזה לא מטופל ולא נאכף.

ענת מימון: את החלק הזה לא שמעתי, כמו שאני מבינה שנאמר שבגלל שיש הוראות חוק ודברי חקיקה שונים, יש את המדרג שקובע שבגלל חוק האיסור מאוחר יותר מחוק העונשין הוא זה שמתנהלים על פיו.

ענת מימון: להבנתי מדובר בסוגי אכיפה שונים, יש את האכיפה הפלילית ויש את האכיפה המנהלית והעיצומים הכספיים, כאשר יש עדיפות לנהוג באותה אכיפה מנהלית בתחום הזה.

ענת מימון: לנו כוועדה, כמחוקקים, ברגע שהחוק אומר משהו ויש בעיית אכיפה, כמובן שאפשר תמיד להוסיף דברי חקיקה אבל אם יש חוק צריך לאכוף אותו וזה עניין של המשטרה והמשרדים.

עידית סילמן: אבל הנה, הבט"פ אומרים – בואו נעלה שוב את היועצת המשפטית של הבט"פ.

עידית סילמן: ענת, בואי נדבר ככה.

עידית סילמן: סעיף 222 לחוק העונשין מדבר על זיהום אוויר, אז מה העניין שם?

עידית סילמן: אנחנו רוצים להבין כדי לעשות סדר.

עידית סילמן: אם צריך נתקן את החקיקה בהתאם.

ענת מימון: למעשה אתם אומרים שאתם לא מפעילים את האכיפה הפלילית הזאת בגלל החוק הספציפי של איסור עישון במקומות ציבוריים?

ענת מססה קינן: אנחנו חושבים שהסעיף הספציפי הזה לא מתאים לאכיפה בסיטואציות האלה, כי בסופו של דבר יש את החוק המאוחר יותר של עישון במקומות ציבוריים שמתייחס לכל המקומות האסורים.

ענת מססה קינן: על פיו יש קנס של 1,000 ₪.

ענת מססה קינן: לכן אנחנו לא חושבים שסעיף 222 שקובע עונש של שלוש שנות מאסר, שבמקרה של זיהום אוויר הוא הסעיף המתאים.

ענת מימון: אבל זה גורמי אכיפה שונים בין חוק העונשין לחוק האיסור, נכון?

ענת מססה קינן: כן, אבל ברור שלא יכול להיות שמי שמעשן במסעדה יקבל קנס של 1,000 ₪ ואם הוא מעשן במרפסת יוגש נגדו כתב אישום לשלוש שנים.

יהודה גליק: למה לא?

עידית סילמן: כי אתם חושבים?

עידית סילמן: זה מה שהגשתם?

עידית סילמן: באמת אני שואלת, אני לא מצליחה להבין.

עידית סילמן: יש לכם חוק שאתם לא מיישמים אותו כי אתם חושבים ש – למי פניתם עם זה?

עידית סילמן: איפה זה נמצא?

ענת מססה קינן: אנחנו סבורים שהסעיף הזה הוא לא הסעיף המתאים בעניין הזה.

ענת מימון: השאלה היא אם יש אכיפה אחרת.

ענת מימון: כלומר, אם מישהו מתלונן ואומר שיש זיהום אוויר, בואו ותאכפו.

עידית סילמן: מה את אומרת לאדם שמעשנים לו במרפסת?

ענת מססה קינן: יש איזושהי בדיקה, המשטרה יכולה לענות.

עידית סילמן: את לא המשטרה?

עידית סילמן: את לא היועצת המשפטית של המשטרה?

ענת מססה קינן: אני מהמשרד לביטחון פנים, אבל מי שתוכל לענות יותר טוב זו המשטרה.

עידית סילמן: זאת אומרת שאזרחי מדינת ישראל היום –

ענת מססה קינן: במקרה של סעיף 222, האם הם פותחים בחקירה או לא.

עידית סילמן: אם את אומרת שלא, אז בטח שהם לא עושים.

עידית סילמן: אם את לא יודעת אז בטח שאחרים לא יודעים.

ענת מססה קינן: אני לא אומרת שלא, אני אומרת ש- - -

יהודה גליק: ענת, מי שמעשן במרפסת זה באמת יותר חמור כי מי שמעשן במסעדה מגיע חד פעמית והולך, בעוד מי שמעשן במרפסת זה כל יום.

עידית סילמן: אין בעיה, אנחנו נעשה תיקון לחוק שעישון במקום ציבורי זה גם המרפסת.

עידית סילמן: אנחנו נתקן את זה.

עידית סילמן: פעם ראשונה שאני שומעת את מה שאת אומרת פה, ואני מתפעמת.

עידית סילמן: אני חושבת שמי שנמצא איתנו בזום גם מבין שבסוף יש חקיקה ואין אכיפה.

עידית סילמן: אני אגיד לך את האמת, אם אני בשעה 00:01 אשים מוזיקה, יגיעו אליי שוטרים תוך שנייה וחצי כי השכנים הזמינו לי.

עידית סילמן: אני מבטיחה לך שעל עישון לא מגיעים, כי זה מה שאני מקבלת פה מאנשים.

עידית סילמן: זה לא בסדר, אתם צריכים לדעת את זה.

עידית סילמן: אי אפשר להתנהל ככה.

עידית סילמן: לא משטרה, לא רשויות מקומיות, זה קבוע בחוק ולא אוכפים את זה.

עידית סילמן: אם יש בעיה של אכיפה, או שאתם חושבים שזה לא נכון, תבואו ותגידו.

עידית סילמן: אנחנו כמחוקקים צריכים לדעת.

עידית סילמן: אנחנו חושבים שהחוק אוכף משהו מסוים, והוא לא.

ענת מימון: אני רק אעיר שיכול להיות באמת שהאכיפה המתאימה במקרים כאלה היא אכיפה מנהלית ולא פלילית, אז זה משהו שצריך לתקן ולקבוע אכיפה מנהלית גם על מקרה של עישון - - -

עידית סילמן: כרגע יש חוק ברור, ואנשים כרגע רצים לבתי משפט.

עידית סילמן: יש חוק ברור.

עידית סילמן: זה שאתם חושבים זה אתם חושבים.

עידית סילמן: אני רוצה לברר מה זה ה"אנחנו חושבים", למי זה נאמר בחוק ואיך זה נראה.

עידית סילמן: סליחה שאני ככה נופלת עלייך, אבל אני חושבת שלא הגיוני להגיד את זה.

עידית סילמן: אם את היועצת המשפטית של המשרד לביטחון פנים וזו התשובה שאתם נותנים לנו, אזרחי מדינת ישראל שיושבים היום בבתים מסתכלים עלינו ואומרים שזה לא בסדר, והם צודקים.

עידית סילמן: בואו נעבר הלאה.

עידית סילמן: אנחנו נבדוק את זה ונתקן בחוק.

עידית סילמן: אני אומרת לך את האמת, אני בטוחה שיש אכיפה, אני יודעת שיש חקיקה, בסדר.

עידית סילמן: אנשים מתלוננים, ואני שואלת למה?

עידית סילמן: עיגנו בחוק, יש אכיפה, אין אכיפה, מעוגן בחוק, לא רלוונטי לאזרחים.

עידית סילמן: הבנו, בסדר.

שבי גטניו: אפשר ממש בקצרה?

שבי גטניו: שבי גטניו, העמותה לדמוקרטיה מתקדמת.

עידית סילמן: בבקשה.

שבי גטניו: אני חושב שאני אדבר בשם רבים מהמאבק בחברות הטבק.

שבי גטניו: זה שקיימת ועדה מיוחדת לענייני בריאות, ושבראשה יושבת ראש שהבריאות הוא בראש מעייניה, אנחנו מחכים לזה עשרות שנים.

עידית סילמן: אתה רואה, היה צריך ממשלה כזאת שיפגינו לי מול הבית כל כך הרבה חודשים כדי שבסוף נקבל ועדת בריאות.

שבי גטניו: אני מברך על כך.

שבי גטניו: אני רק אעלה סוגיה אחת קטנה שכרגע נמצאת בדיונים מול מנכ"ל הכנסת והלשכה המשפטית.

שבי גטניו: 5.3 באמנת המסגרת קובע גם חובת שקיפות על התנהלות פקידות ונבחרי ציבור.

שבי גטניו: אם כבר פגשתם חברת טבק שמבחינתנו אולי הייתם אמורים לפגוש, אתם חייבים ליידע את הציבור.

שבי גטניו: זה לא נתון לפרשנות.

שבי גטניו: גם מבקר המדינה כתב את זה בדו"ח שלו, ועל סמך זה הוצאנו מול מנכ"ל משרד הבריאות לשעבר, האוצר והכלכלה הנחייה.

שבי גטניו: בכנסת אין לי כלי, כי לחבר הכנסת עצמו יש חסינות, וחלקם לצערי לא מחילים על עצמם את ההנחיה הזו של חובת שקיפות אם הם נפגשים עם חברות טבק.

שבי גטניו: פה אני אבקש את הסיוע שלך, על הפקידות ועל העוזרים הפרלמנטריים אין חסינות.

שבי גטניו: זה למעשה הדיונים שלי כרגע מול מנכ"ל הכנסת והלשכה המשפטית, להחיל את החובה הזאת שמוכרת במשרדי ממשלה אחרים אבל בכנסת משום מה, המקום בו מתנהלות הרבה מההחלטות, הם פועלים בחוסר שקיפות ואנחנו לא יודעים מה הם עושים ומול מי.

עידית סילמן: היועצת המשפטית אומרת שזה חל על עובדי הכנסת, על העוזרים הפרלמנטריים אנחנו נבדוק.

עידית סילמן: תוציא לי בבקשה תזכיר על זה.

שבי גטניו: אני אוציא.

שבי גטניו: ברכות על אימוץ הפנייה שלנו וההנחיות הקודמות שהצלחנו בדם להשיג מול יושבי הראש הקודמים בנושא של אי הכנסת חברות טבק.

שבי גטניו: המון תודה.

עידית סילמן: לכאן הם לא ייכנסו.

עידית סילמן: היה לנו אחד שהשתחל בזום והסרנו אותו.

לאה רוזן: אני הייתי רוצה להעיר לגבי העישון במרפסות.

עידית סילמן: ברוכה הבאה, פרופסור לאה רוזן.

עידית סילמן: בבקשה.

לאה רוזן: עשינו מחקר באוניברסיטת תל אביב על הנושא הזה.

לאה רוזן: דיברנו עם הרבה אנשים בנושא ומצאנו שחצי מהאנשים נחשפים לחדירת עשן לדירה שלהם מבחוץ.

לאה רוזן: דבר שני, זה מטריד 80% מהאנשים הללו.

לאה רוזן: מדובר כאן על מיליוני אנשים במדינת ישראל שזה מפריע ופוגע בהם.

לאה רוזן: זה דבר ראשון.

עידית סילמן: בגלל זה אני אומרת שזה רוצח שקט.

עידית סילמן: מה שאנחנו יודעים עליו, אנחנו מדווחים ומעודכנים, אבל יש הרבה שאנחנו לא יודעים ואנחנו מאמינים שהתחלואה מגיעה.

יהודה גליק: לא צריך להתחשב ב-20%, צריך להתחשב ב-80%.

לאה רוזן: שאלנו אותם אם הם בכלל דיברו עם השכנים שלהם כדי להתלונן.

לאה רוזן: רק רבע דיברו, השאר לא עשו את זה כי 41% חשבו שאין להם זכות, אין להם גב של המדינה לדבר עם השכן שפוגע בהם.

לאה רוזן: 10% פגעו מעימות, 20% היו משוכנעים שזה לא יעזור.

לאה רוזן: כלומר, 75% מהאנשים לא חשבו שיש להם גב של המדינה, אפילו לדבר עם השכן.

לאה רוזן: לכן כל הדיון היום מאוד מבורך, אני מאוד מקווה שזה יקדם דברים ויגן על הלא מעשנים, על אנשים בתוך הדירה שלהם, הבית שלהם.

עידית סילמן: את מבינה מה את אומרת?

עידית סילמן: את מדברת על להגן על הלא מעשנים.

עידית סילמן: בן אדם על לא עוול בכפו צריך שיבואו לעגן עליו מבן אדם שבחר להרוס את בריאותו ואת בריאות חבריו.

עידית סילמן: זה דיון שזה הזיה שאנחנו מנהלים אותו במדינת ישראל של 2022.

עידית סילמן: הגנת הסביבה, מישהו עלה לכאן?

עידית סילמן: מי מהגנת הסביבה פה להאיר את עינינו?

צור גלין: צור גלין, ראש אגף איכות אוויר.

פאתן ג'טאס: אני מהאגודה למלחמה בסרטן, מנהל הפעילות בחברה הערבית.

פאתן ג'טאס: אנחנו במצב של עישון באולמות חתונה.

פאתן ג'טאס: בכל אולמות החתונה בארץ - - -

עידית סילמן: פשוט תקומו ותלכו מהחתונות.

עידית סילמן: חתונה שמעשנים בה, צריך לקום וללכת ולא יעשנו יותר בחתונות.

פאתן ג'טאס: אין אכיפה שם.

עידית סילמן: לקום וללכת, אנשים יידעו שלא מעשנים בחתונות יותר.

עידית סילמן: פעם אחת, חתונה אחת שאנשים ינטשו, ולא יעשנו יותר.

עידית סילמן: בבקשה, הגנת הסביבה.

צור גלין: צור גלין, ראש אגף איכות אוויר.

צור גלין: קראו לי רק כעת אז נכנסתי באמצע.

עידית סילמן: הגנת הסביבה, אתם מאוד קריטיים פה.

צור גלין: השאלה היא מה המקום שלנו במערך הזה, עוד לא קיבלנו אותו.

צור גלין: בעיקרון, בהתייעצות שרים הובהר לנו שיהיה צוות משותף של משרד הבריאות ושלנו בהובלת משרד הבריאות, וכמובן שאנחנו נסייע.

עידית סילמן: אתם אוכפים משהו היום?

עידית סילמן: יש לכם זכות אכיפה?

צור גלין: אין אכיפת עישון.

צור גלין: יש שני חוקים רלוונטיים לנושא.

צור גלין: יש את חוק אוויר נקי שמתייחס למקור פליטה, אבל כמה שהוא מזעזע זה מקור זעיר.

צור גלין: אנחנו מתעסקים בעיקר בארובות של מפעלים.

צור גלין: כמובן שסיגריה שנדלקת לשבע דקות, אני לא אוכל להגיד שזה מקור פליטה משמעותי ברמה הסביבתית, לא ברמה של השכן שסובל.

צור גלין: חוק שני זה חוק מניעת מפגעים, כאשר מדובר על מטרדי ריח.

צור גלין: גם אותו צריך להוכיח.

צור גלין: צריך שיהיה צוות מריחים שיריח ויתייחס לכך.

צור גלין: אנחנו חשבנו שזה יותר מתאים לחוק עישון, אבל אני לא רוצה להתייחס לסוגייה המשפטית כי אני לא בר הסמכה בנושא הזה.

עידית סילמן: אז מה אתם מתכוונים לעשות?

עידית סילמן: אתם המשרד להגנת הסביבה.

צור גלין: בעיקרון, השרה מבינה שיש בעיה והיא כן רוצה לקדם את הפתרון.

צור גלין: שוב, העישון הוא בעיקר מפגע בריאותי חזק.

עידית סילמן: זה מזהם אוויר.

עידית סילמן: כשאתה מדבר על אוויר נקי ועל פליטה, פליטה של סיגריות היא לא פחות.

עידית סילמן: אני אגיד לך כמה סוגים של רעלנים נמצאים בתוך הסיגריה וכמה חומרים מסרטנים נמצאים שם.

עידית סילמן: לדעתי זה עומד בסעיף שאתם אמורים לאכוף.

צור גלין: זה לא מדויק.

צור גלין: אנחנו אוכפים מקור משמעותי, וכתוב במפורש בחוק על מקור זניח.

צור גלין: ברור שאם אני אשים נפח של כמה קוב יוצא מהסיגריה, זה לא יהיה נפח משמעותי.

עידית סילמן: אדם שמעשן כמה חפיסות ביום, כל יום, זה לא זניח בכלל, זה יכול להרוס שכונה.

עידית סילמן: זה פרשנות לחוק.

צור גלין: אני מדבר פה על מגבלות של החוק.

צור גלין: אנחנו לא אוכפים מנגלים, מעשנות בשר, יש הרבה מטרדים במשקי הבית שאנחנו לא - - -

עידית סילמן: השרה יכולה להכניס את המילה עישון לחוק אוויר נקי?

עידית סילמן: בואו נכניס תיקון חקיקה.

צור גלין: יש חוק שנקרא חוק העישון שמתייחס לנושא הזה.

עידית סילמן: מי אוכף אותו?

צור גלין: משרד הבריאות.

עידית סילמן: אבל למשרד הבריאות אין פקחים שאוכפים את זה בשטח, אז מי אוכף את זה?

עידית סילמן: זה הבין משרדי, אתם מבינים?

עידית סילמן: יש כאן שם קוד שהכול נופל בין לבין.

דנה פרוסט: אני אתייחס לשאלתך.

דנה פרוסט: אני דנה מהאגודה למלחמה הסרטן.

עידית סילמן: קודם נסיים אתו ואז נעבור אלייך.

צור גלין: כמובן שהמשרד עם היכולות המצומצמות – אתם מבינים שכוח אדם של פקחים זה גם בעיה שלנו, יעשה את הכל ברמה של לבנות שלד - - -

עידית סילמן: אתה צודק, בשביל זה יש משטרה.

עידית סילמן: אל תיקחו כלום אליכם, בואו נקדם חקיקה שהמשטרה צריכה לאכוף אותה בדיוק כמו שהיא אוכפת נזקי רעש.

עידית סילמן: לא הבנתי למה אתם לוקחים על עצמכם דברים שאתם לא יודעים לאכוף, שקשה לכם לאכוף ואין לכם פקחים.

צור גלין: גם את החקיקה של הרעש והריחות מנהלות הרשויות המקומיות שהן הרשות במשקי הבית.

צור גלין: על פי רוב, השלטון המקומי הוא זה שמוביל את הפיקוח והאכיפה על מפגעים ממשקי בית או מפגעים של האדם הפרטי.

צור גלין: אנחנו עושים את זה יותר ברמה העסקית, של מפעלים, מתקנים, חברות.

עידית סילמן: כשאתה אומר עסקית, אתה בעצם אומר לא להכניס את המילה עישון לחוק של אוויר נקי.

צור גלין: איך?

עידית סילמן: אתה אומר, אני עובד ברמה העסקית יותר, אז אל תכניסי לי את המילה עישון לחוק אוויר נקי.

עידית סילמן: בעיה.

צור גלין: לא, אין עישון בחוק אוויר נקי.

עידית סילמן: נכון, אני רוצה להכניס.

צור גלין: השאלה היא אם את רוצה להכניס את העישון במרפסות לחוק אוויר נקי.

עידית סילמן: אני רוצה להכניס עישון בכלל, לחוק אוויר נקי.

עידית סילמן: אוויר נקי זה אוויר נקי, ועישון זה לא נקי.

צור גלין: אבל יש חוק עישון.

צור גלין: יש חוק שמתייחס לעישון במקומות ציבוריים.

עידית סילמן: איזה חוק עישון?

עידית סילמן: במקומות ציבוריים?

צור גלין: נכון, את אומרת שאת העישון במקומות ציבוריים זה יהיה במשרד הבריאות, והעישון במקום פרטי במשרד להגנת הסביבה.

עידית סילמן: בדיוק, בוודאי.

עידית סילמן: תאכפו עישון, כרגע זה בבין משרדי.

עידית סילמן: שם הם אומרים שאין להם אכיפה על חוק העישון, אין להם פקחים שאוכפים את זה.

צור גלין: יש רשויות מקומיות.

עידית סילמן: הן לא אוכפות.

עידית סילמן: קיבלנו דיווחים שאין אכיפה ברשויות המקומיות.

עידית סילמן: בקיצור, אזרחי מדינת ישראל, ראו הופקרתם לא בכוונה בבין-משרדי.

עידית סילמן: כל אחד עושה את שלו לא עד הסוף, לצערי.

עידית סילמן: אני באמת אומרת לך, אין לי טענות אליך באופן אישי, אתה מקסים ונהדר.

עידית סילמן: אני פשוט חושבת שזה התפקיד שלנו כמחוקקים, לזהות את הבלגן ולטפל בו.

עידית סילמן: בסוף אין מי שמטפל בדבר הזה.

עידית סילמן: אזרחי מדינת ישראל מופקרים לעישון, לעישון פאסיבי ואקטיבי, ואין מי שמטפל בזה.

עידית סילמן: האמת, כשהתחלתי את הדיון לא חשבתי שזה ככה.

יהודה גליק: את לא מבינה איך נפלת מהשמיים.

יהודה גליק: בכמה דיונים ישבתי בכנסת ואף אחד לא הקשיב.

עידית סילמן: בואו נתקן את כל החקיקה הזאת, נסדר אותה, ניישר קווים ונכניס לכם גם את העישון.

עידית סילמן: הגנת הסביבה, אתם צריכים לטפל בדברים.

עידית סילמן: באתם להגן על הסביבה, ההגנה הראשונה על הסביבה צריכה להיות נזקי עישון.

עידית סילמן: לא אני אומרת את זה, מערכת הבריאות אומרת את זה.

יהודה גליק: עכשיו כשיש סוף סוף יושבת ראש שהנושא הזה חשוב לה, אנחנו נושמים לרווחה.

יהודה גליק: אני מציע שתקימי צוות קטן - - -

עידית סילמן: אנחנו נקים צוות קטן.

עידית סילמן: אני אשלח לכם את הטלפון שלי, כולם יכתבו לי, אני אשלח לכם לינק לקבוצה משותפת שתקדם את הנושאים האלה.

עידית סילמן: אני אצרף את חבר הכנסת מוסי רז שעושה עבודה מעולה בתחום הזה.

עידית סילמן: נקדם את זה יחד עם הוועדה ונראה איך אנחנו מיישרים קווים, ובעיקר את האוויר הנקי שאנחנו נושמים.

דוד כליפה: יושבת הראש, מדבר דוד, אני אזרח.

דוד כליפה: אני אשמח לומר כמה מילים.

עידית סילמן: מאיפה אתה, דוד?

חגי לוין: אני לא סיימתי קודם וככה גלשנו, אני ממש מבקש להרחיב.

עידית סילמן: כן.

חגי לוין: מה שחשפת עכשיו, הנפילה בין הכיסאות, זה הרבה יותר רחב.

חגי לוין: זה למעשה נוגע בכל תחום העישון במדינת ישראל היום, כיוון שבניגוד להחלטת הממשלה מ-2011 לא הוקמה יחידה למאבק בעישון.

חגי לוין: אין תוכנית לאומית למאבק בעישון.

חגי לוין: לכן בכל הנושאים, לא רק בנושא החשיפה לעישון כפוי כפי שבצדק את מציינת פה, אלא גם בנושאים אחרים, חסר לחלוטין.

חגי לוין: יש צעדים ספורדיים, הם נעשים, אבל אין תוכנית כוללנית.

חגי לוין: פה יש צעדים מוכחים בעולם - - -

עידית סילמן: אבל הייתה החלטת ממשלה משנת 2011 להקמת יחידה למאבק בעישון, ובאמת לא קידמו אותה.

עידית סילמן: אני אגיד לך את האמת, עד שנקים ונעשה, בוא נקדם חקיקה פשוטה או נתקן את החקיקה הפשוטה שאומרת לאכוף.

עידית סילמן: כשזה נוגע לכיס, אנשים מבינים.

עידית סילמן: אותו אדם יירד לעשן בגינה למטה, כי לא שווה לו לקבל קנס.

חגי לוין: את צודקת, אני רק רוצה להרחיב את זה ומבקש, כי אני יודע כמה את מחויבת לנושא הזה ויש לך חברי כנסת נוספים ממפלגות שונות שתומכים בעניין הזה למען הציבור.

חגי לוין: זה אזהרות גרפיות על חפיסות הסיגריות, העלאת איסור המכירה לגיל 21, ובטווח היותר ארוך להבהיר שמוכרים טבק רק בעסקים עם רישוי כפי שקורה בארצות הברית.

חגי לוין: כך נוכל לצמצם את המכירות ליד בתי הספר.

חגי לוין: אלה צעדים שאפשר לקדם בחקיקה בשנת 2022, ועד סוף השנה נהיה במקום אחר לחלוטין מבחינת החשיפה של בני הנוער שלנו למוצר הקטלני הזה.

עידית סילמן: אני כבר שלחתי לכמה מכם שנמצאים כאן לינק לקבוצת ווטסאפ ייעודית לנושא הזה.

עידית סילמן: אנחנו נעביר את זה כאן יותר מאוחר.

דנה פרוסט: אני רוצה להצטרף לברכות על הדיון הפורה ובעיקר על המחויבות והגישה החזקה למאבק בעישון.

דנה פרוסט: אני רוצה להצטרף למה שנאמר על ידי פרופסור חגי לוין.

דנה פרוסט: אני חושבת שבשורה התחתונה, ברגע שאין לנו פעילות משולבת באסטרטגיות שונות להפחתת העישון, אנחנו קצת לא מצליחים למצות את מה שעומד לפנינו.

דנה פרוסט: בנוגע לחקיקה, אני מסכימה שהיא צריכה להיות ברורה.

דנה פרוסט: כשאנחנו מדברים על עישון במקומות ציבוריים, יש כרגע במסגרת החוק – זה חוק שצריך לחלוטין לעדכן אותו.

דנה פרוסט: מעבר לנושא חדרי העישון, יש המון מקומות שלא נכנסים תחת ההגדרה של החוק.

דנה פרוסט: מה עשה המחוקק?

דנה פרוסט: הוא הגדיר מה אסור לעשות, ואז לקח רשימה של מקומות, ואמר שבמקומות האלה אסור לעשן.

דנה פרוסט: ברגע שהוא מדבר על מקומות – יש עוד המון מקומות נוספים שצריך להכליל.

דנה פרוסט: דוגמה אחת זה תחנת אוטובוס.

דנה פרוסט: עומד אדם, מחכה לאוטובוס שיגיע, ברגע שלא מדובר בתחנת אוטובוס מקורה, החוק לא מגדיר את תחנת האוטובוס כמקום שאסור לעשן בו.

דנה פרוסט: עומד אדם בפארק, אם אין שם גינת שעשועים לילדים, מותר לעשן בכל מקום.

דנה פרוסט: למה שלא נעשה הפוך?

דנה פרוסט: למה שלא נמצא מקומות – אם יש חדרי עישון, אז בואו נמצא מקומות – כמו שיש גינות כלבים, לעשות מקומות בהם ניתן לעשן.

דנה פרוסט: בסופו של דבר, מה שקורה בפועל זה שאנחנו נמצאים במקומות ציבוריים ומעשנים בכל המקומות.

דנה פרוסט: בנוגע לאכיפה, היא בעיתית.

דנה פרוסט: מי שאמון על אכיפה של חוק איסור עישון במקומות ציבוריים הם פקחים של הרשויות המקומיות.

דנה פרוסט: מי עושה להם את ההכשרה?

דנה פרוסט: איך נעשית ההכשרה?

דנה פרוסט: אין חובת הכשרה על ידי משרד הבריאות, זה במסגרת ההכשרה הרגילה.

דנה פרוסט: למעשה המחוקק אומר שמי שמכשיר את הפקחים הוא ראש הרשות.

דנה פרוסט: למה אין חובת הכשרה על ידי משרד הבריאות?

דנה פרוסט: נקודה נוספת שהועלתה כאן, אפשרי בריא או תוכניות אחרות לתמרוץ של רשויות שעוסקות באכיפה של החוקים הקיימים.

דנה פרוסט: החוק שיש אתו בעיה באכיפה זה חוק איסור הפרסום.

דנה פרוסט: חוק איסור עישון במקומות ציבוריים הוא חוק שסמכויות האכיפה שלו הוגדרו היטב.

דנה פרוסט: אני רוצה להדגיש ולחזק שברגע שיש לנו בני נוער שמתנסים בעישון בכל צורותיו, לא משנה באיזה מוצר עישון, יש להם סיכון של פי 16 להיות מבוגרים מעשנים.

דנה פרוסט: החשיבות הגדולה היא על מניעת התחלת עישון בקרב בני נוער.

עידית סילמן: איפה ראית תוכנית כזאת?

עידית סילמן: הילדים שלי בתוך מערכת החינוך, ולא נתקלתי בתוכנית כזאת אף פעם, לא שם ולא בתנועות הנוער.

דנה פרוסט: אני חושבת שצריך לפנות למשרד החינוך.

דנה פרוסט: גם אנחנו באגודה נכנסים לבתי ספר ומעבירים תוכניות, אבל ברגע שאין אמירה חד משמעית, יש בתי ספר שמעשנים בתוכם.

דנה פרוסט: המורה מעשנת במרחק של פחות מעשרה מטרים מבית הספר כמו שמגדיר החוק, ילדים מעשנים.

דנה פרוסט: יש בתי ספר שנאמר לי באופן חד משמעי שזו הוראה של המנהל, שהוא מחליט שעם זה הוא לא מתמודד למרות שיש חוזר מנכ"ל.

דנה פרוסט: האמירה החד משמעית שצריכה להיות מול הילדים זה שאסור לעשן בבתי הספר, וזה חד ערכי ללא יוצאים מהכלל.

דנה פרוסט: אסור למכור להם מוצרי עישון, כי יש הרבה ילדים שמצליחים מאוד בקלות לקנות מוצרי עישון למרות שאסור למכור להם.

דנה פרוסט: אנחנו צריכים לייצר אמירה חד ערכית ולהתחיל לטפל בנושא באופן משמעותי, ובמיוחד במה שקשור לבני נוער.

דנה פרוסט: משפט אחרון בנוגע לסיגריות האלקטרוניות.

דנה פרוסט: סיגריה אלקטרונית היא לא חלופה בריאה, היא לא נטולת סיכונים - - -

עידית סילמן: ברור, אנחנו יודעים את זה.

עידית סילמן: אני רק אגיד שבסוף באחד הנושאים הכי קריטיים לאזרחי מדינת ישראל, הם מופקרים.

עידית סילמן: אנחנו מפקירים גם את הילדים שלנו וגם את בני הנוער.

עידית סילמן: אנחנו לא מקיימים תוכניות התערבות משמעותיות, חזקות וטובות שימנעו מהדור הבא להיכנס למעגל.

עידית סילמן: קופות החולים לא מפעילות מספיק, כי זה נמצא בתוך סל שלא עודכן שנים.

עידית סילמן: אין תוכניות קידום בריאות עם מבחני תמיכה שהם מתוגמלים על זה.

עידית סילמן: מה שלא מתוגמלים עליו לא עושים אותו.

עידית סילמן: אנחנו נמצאים בבעיה.

עידית סילמן: אני מתנצלת שאנחנו נאלצים לקצר, אבל אני רוצה לשמוע את משרד החינוך.

עידית סילמן: ורדית ישראל, מדריכה ארצית ביחידה למניעת שימוש בסמים.

עידית סילמן: אני חייבת לומר שאני כן תקצבתי במיליון שקלים את משרד החינוך השנה מתוך הכספים הקואליציוניים שלי כדי לקדם תוכניות בתחום התמכרויות, חינוך והסברה.

עידית סילמן: אני אשמח להכניס עוד למען זה.

עידית סילמן: מנגד, אני באמת חושבת שלמשרד החינוך – אני אומרת הכי פשוט, הילדים לומדים 12 שנים בבית ספר.

עידית סילמן: הם כל יום מגיעים לשיעורים של כישורי חיים.

עידית סילמן: יש מלא שיעורי שמש, שיעורי הפסקות, היה לנו גם הזדמנויות בזום עכשיו.

עידית סילמן: בסופו של דבר צריך לדבר על זה, צריך לפתוח את הנושא, להגיד את זה לתלמידים ולחנך אותם לדבר הזה.

עידית סילמן: אני אומרת לך שבבתי הספר התיכוניים מעשנים הרבה מחוץ לבתי הספר, ויש לנו אחראיות מאוד גדולה לזה.

עידית סילמן: באופן אישי, אם תיקחו ריאה של בן אדם וריאה שחורה של מעשנים, זה מזעזע איך שזה נראה.

עידית סילמן: יש סרטונים שפותחים בהם ריאות ומראים את כל הפחם בתוך הריאות.

עידית סילמן: אנשים יראו מה הם גורמים לגוף שלהם.

עידית סילמן: אני חושבת שאנחנו צריכים קצת לעלות ברמה.

עידית סילמן: זה לא מספיק שיש לנו רק תוכניות ריאליטי שבוחרות את מי להעיף או לא להעיף.

עידית סילמן: סף הרגש עלה, אפשר לדבר לבני הנוער שלנו בדברים אמיתיים שקשורים לגוף ולבריאות שלהם.

עידית סילמן: יכול להיות שצריך להשתמש בכלים האלה, צריך לחשוב קצת אחרת.

עידית סילמן: ורדית, בבקשה.

ורדית ישראל: אני מאוד שמחה על הדיון הזה כאן.

ורדית ישראל: אני רוצה להגיד שאני יודעת שבתי ספר עושים, אנחנו עושים מכל מה שתיארת עכשיו.

ורדית ישראל: אנחנו מקיימים פעילויות חינוכיות מאוד מורכבות ויצירתיות, אשר מותאמות לצורך שעולה בבית ספר.

ורדית ישראל: אנחנו משלבים מורים למדעים וחינוך גופני, אנחנו עושים עבודה מערכתית מאוד מעמיקה ורחבה, ולעשות כל מה שאנחנו יכולים כדי להשפיע על הידע שהילדים מקבלים, שיהיה מהימן, אמין ומגוון, שהם יחקרו, יבדקו ויהיו פעילים.

ורדית ישראל: אנחנו מגייסים תלמידים להיות אקטיביסטיים בנושא.

ורדית ישראל: יש לנו פעילות שנקראת תוכנית עמיתים ואנחנו מתמקדים.

ורדית ישראל: אני עבדתי פה עם כמה גורמים, עם קופות החולים והורים, אנחנו עושים דיי הרבה.

ורדית ישראל: חוזר המנכ"ל עודכן לפני חמש שנים.

ורדית ישראל: האכיפה צריכה להיכנס גם לבתי ספר, ואני אשמח מאוד על כל סיוע בהקשר הזה.

ורדית ישראל: אני אשמח שתצא מכאן אמירה לראשי ערים שצריכים לפעול בנושא, ללכת לבתי ספר ולעזור למנהלים לאכוף את הנושא.

ורדית ישראל: זה לא פשוט, זו דינמיקה מורכבת.

ורדית ישראל: לא שאני בעדה, אבל הדינמיקה היא מורכבת, גם כשיש הצהרה מאוד ברורה בחוזר מנכ"ל לא לעשן.

ורדית ישראל: אנחנו הצענו ועשינו קבוצות גמילה למורים.

ורדית ישראל: קידמנו את זה, אנחנו מציעים את זה, אנחנו מאפשרים את זה.

ורדית ישראל: אנחנו מכשירים אנשי צוות לעבוד נכון עם ילדים בוגרים, ועם ילדים קטנים במסגרת השתלמויות.

ורדית ישראל: אנחנו עובדים על מניעת עישון כבר בכיתות ה'-ו'.

ורדית ישראל: לפני כן אנחנו עובדים איתם על לשמור על הגוף שלהם בכלל מכל מיני חומרים מסוכנים.

ורדית ישראל: אני חושבת שיש כאן עבודה מאוד מעמיקה, ואנחנו נשמח לכל סיוע ותגבור כי אנחנו רוצים לעשות כל מה שאפשר בחינוך כדי למנוע ולצמצם, בטח התחלה של עישון, ולאפשר להפסיק אותה.

עידית סילמן: אני רק אומרת לך שאם תעשו איזה האקתון עם מורים מוכשרים שיודעים להביא – אצלכם יושבים כל המוחות הגדולים.

עידית סילמן: הרעיונות היצירתיים נמצאים אצלכם במשרד.

עידית סילמן: קחו את המורים הטובים, את אלה שיודעים לבנות מערכים נהדרים ולייצר יש מאין.

עידית סילמן: תאמיני לי שכולם ישתמשו בזה.

עידית סילמן: זה יכול להיות מעניין, טוב ושווה.

עידית סילמן: אנחנו נשמח לתמוך בזה.

עידית סילמן: שוב, חייבים לחייב אתכם.

עידית סילמן: בסוף אין מה לעשות, אם לא מחייבים זה לא קיים.

ורדית ישראל: אנחנו עושים מתוך מניע פנימי ומתוך אמונה.

עידית סילמן: המניע הפנימי זה אחלה, אבל צריך להיות 6-10 שיעורים בשנה בתחום של מניעת עישון.

עידית סילמן: לא יקרה כלום.

עידית סילמן: כמה שנים לומדים אנגלית בבית ספר?

עידית סילמן: נניח מכיתה ד' עד סוף יב', בין 8-9 שנים.

עידית סילמן: בחטיבות ביניים ובתיכונים לומדים שש שעות שבועיות של אנגלית.

עידית סילמן: בחיי, כל תלמידי מדינת ישראל היו צריכים לצאת דוברי אנגלית.

עידית סילמן: יש הרבה כאלה שאפילו טקסט לא יודעים לקרוא.

עידית סילמן: לא בקטע רע, זה מה שקורה.

עידית סילמן: צריך לקחת כמה שיעורים הצידה, ללמד אותם על דברים חשובים לחיים, לא פחות מלימודים כאלה או אחרים.

עידית סילמן: נראה לי שאם יחייבו את זה במשרד החינוך זה גם יתקיים.

עידית סילמן: אני בעד לחייב, ואנחנו ניפגש על זה עם השרה.

עידית סילמן: אנחנו נסכם, למרות שיש הרבה אנשים שרוצים לדבר.

עידית סילמן: התחלנו בשעה 09:00, השעה 11:18.

דוד כליפה: אני אשמח להגיד משהו.

עידית סילמן: מי זה?

דוד כליפה: דוד כליפה, אני אזרח.

קריאה: אל תציג את עצמך כאזרח, אתה נציג פורום המאדים.

דוד כליפה: נכון, אני אזרח ואני רוצה לומר כמה משפטים.

קריאה: אתה בעל עניין, אתה לא אזרח.

דוד כליפה: אני לא בעל עניין, אני לא לוביסט, אני אזרח.

עידית סילמן: בואו נעשה סדר.

עידית סילמן: דוד כליפה, איפה אתה אזרח?

דוד כליפה: סליחה?

עידית סילמן: תספר לי איפה אתה גר.

דוד כליפה: אני גר בכפר יונה, אני מתווך.

דוד כליפה: אין לי שום קשר עסקי.

עידית סילמן: כתוב כאן שאתה נציג פורום המאדים.

עידית סילמן: מה זה אומר?

דוד כליפה: אני אשמח לומר.

דוד כליפה: אני אזרח שאיגד סביבו מאות מאדים שמשתמשים בסיגריות אלקטרונית.

דוד כליפה: אני חושב שאני מייצג גם עשרות אלפי מאדים בסיגריות אלקטרוניות.

דוד כליפה: חשוב להבהיר טרמינולוגיה מאוד פשוטה, אידוי זה לא עישון.

עידית סילמן: זה לא רלוונטי לנו.

עידית סילמן: זה מזיק לבריאות או לא?

עידית סילמן: זו השאלה שנשאלת לוועדת הבריאות.

דוד כליפה: זה מזיק ועוד איך לבריאות.

עידית סילמן: אז מה אתה רוצה לבוא ולהגיד לנו?

דוד כליפה: אני רוצה לומר כמה וכמה דברים.

דוד כליפה: אני מתרגש כי זו פעם ראשונה שלי בדיון כזה, אני מעולם לא הייתי בדיון ציבורי וכדומה.

דוד כליפה: לכן אני אשמח לומר כמה מילים.

דוד כליפה: אתם אמרתם דברים על ניו זילנד וכדומה.

דוד כליפה: מעולה, ניו זילנד בהחלט שמה יעד להפסיק עם הטבק.

דוד כליפה: רק מה שאתם מפספסים, זה שהסיגריה האלקטרונית היא כלי להפסקת היעד של הטבק.

עידית סילמן: את זה אתה החלטת.

עידית סילמן: הסיגריות האלקטרוניות נמכרות לבני נוער.

דוד כליפה: זה לא אמור להיות דיון תרבותי?

דוד כליפה: אני מתנצל, אני לא יודע איך זה מתנהל.

עידית סילמן: אז אני אסביר לך, אתה לא יכול להביא הנחות שאתה חושב ולהציג אותן.

עידית סילמן: אל תגיד לי שהסיגריות האלקטרוניות הן כלי למשהו, הן לא.

עידית סילמן: סיגריה אלקטרונית היא סיגריה אלקטרונית, סיגריה רגילה היא סיגריה רגילה, נקודה.

עידית סילמן: הלאה.

דוד כליפה: זה לא הנחות, זה עובדות ממדינות אחרות.

עידית סילמן: אתה לא תגיד לי מה עובדה.

עידית סילמן: אני מחליטה מה עובדה, ואני החלטתי שלא.

עידית סילמן: זה מזיק לבריאות, וזה מזיק לבריאות.

דוד כליפה: עישון ואידוי זה לא אותו דבר, זו טרמינולוגיה שונה וצריך להבין את זה.

עידית סילמן: ו–?

דוד כליפה: עובדתית, אתם יכולים לראות את זה ואני אשלח למי שצריך בשמחה, מאות ועשרות אלפי אנשים שהבריאות שלהם השתפרה מסיגריה אלקטרונית.

עידית סילמן: אתה לא תבוא לקדם סיגריות אלקטרוניות.

עידית סילמן: אני עוצרת אותך.

עידית סילמן: אל תיתן לי עובדות.

עידית סילמן: מה אתה רוצה לבוא ולומר עכשיו?

עידית סילמן: לא עובדות על סיגריות אלקטרוניות.

עידית סילמן: מה הנקודה שאתה רוצה לדבר עליה?

עידית סילמן: מה מפריע לך?

יהודה גליק: דוד, אני בעצמי ישבתי עם חברות האידוי ואמרתי להם שאני מסכים לקדם אותם בתנאי אחד - - -

דוד כליפה: אני לא חברת אידוי.

עידית סילמן: אז מה אתה רוצה לבוא ולומר לנו?

עידית סילמן: אל תבוא ותגיד לי שזה טוב, בעיניי זה לא טוב.

עידית סילמן: הלאה.

עידית סילמן: דוד כליפה, מה אתה רוצה לבוא ולומר?

עידית סילמן: אל תיתן לי עובדות על סיגריות אלקטרוניות, כי אני לא אקבל אותן.

עידית סילמן: אל תדבר עליהן, תדבר על מה אתה רוצה לבוא ולומר.

עידית סילמן: אתה רוצה לבוא ולומר ש–?

דוד כליפה: א', את האכיפה נגד אנשים שמוכרים לצעירים סיגריות אלקטרוניות, סיגריות טבק וכדומה, צריך להחמיר בצורה משמעותית, אבל לא ברמה של קנסות, כי קנסות מדגדגות אותם.

דוד כליפה: זה צריך להיות ברמה של מאסרים, אני חושב שזה מה שבאמת עושה הד כלשהו.

דוד כליפה: שנית, אני שב ומדגיש, לי הסיגריה האלקטרונית באופן אישי – אני הייתי מעשן לשעבר.

דוד כליפה: לי הסיגריה באופן אישי ולסובבים אותי שיפרה את איכות חיי.

עידית סילמן: אז אני אספר לך.

דוד כליפה: היא לא טובה, אך היא פחות מזיקה מסיגריה.

עידית סילמן: תקשיב רגע, אני לא עושה מדד המזיק.

עידית סילמן: אין מדד כזה בוועדה הזו.

עידית סילמן: יש הרבה דברים מזיקים בעולם, אלקטרוני או לא, כל מה שמזיק לבריאות אנחנו לא בעדו.

עידית סילמן: כך גם מס סוכר, אני גם לא בעד קולה.

עידית סילמן: תודה רבה, אנחנו ניפגש בחקיקה שלא תיטיב גם עם הסיגריות האלקטרוניות.

עידית סילמן: מי שמעשן אין מה לעשות, אם אני צריכה לקבל אותך אחר כך לקופת החולים, שברת שילמת.

דוד כליפה: אידוי מוריד אנשים מקופות החולים.

עידית סילמן: את זה אתה החלטת.

עידית סילמן: בזה אני נועלת את הישיבה, כאשר אנחנו נעשה כזה דבר.

עידית סילמן: קודם כל, אנחנו צריכים לראות מה קורה בחקיקה.

עידית סילמן: היועצת המשפטית ענת מימון, בואי תעזרי לנו בנושא הזה.

עידית סילמן: לא יכול להיות שכך תתנהל האכיפה וככה עובדת החקיקה במדינת ישראל.

עידית סילמן: משהו פה לא עובד, ואני אשמח שתעזרי לי בנושא הזה כדי לסדר את זה.

עידית סילמן: יש כאן את המשרד להגנת הסביבה שלא אחראי על הגנת הסביבה, ולא אחראי בסוף על העישון.

עידית סילמן: הכל נופל פה בבין-משרדי.

עידית סילמן: יצא שהחלטת ממשלה משנת 2011 לא מקודמת ואנחנו רוצים לדעת למה, אז בואו נשאל את משרד הבריאות.

עידית סילמן: היא הייתה צריכה להוביל יישום תוכנית רב שנתית, מתוקצבת וברורה.

עידית סילמן: זה גם לא נעשה.

עידית סילמן: אני רוצה לומר שגם בבג"ץ דיברו בהגנת הסביבה שיעשו איזושהי תוכנית והגיבו בתשובה מקדמית לפרקליטות בבג"ץ וכדומה.

עידית סילמן: בסוף זה לא קורה, ואני רוצה לדעת למה.

עידית סילמן: גם פה בדו"חות ברמת האכיפה, בואו נשאל את הממ"מ כמה אוכפים בסוף ברשויות המקומיות, כי מה שקורה עכשיו אנחנו רואים שאין אכיפה בפועל.

עידית סילמן: מי סובל בסוף?

עידית סילמן: כל אזרחי מדינת ישראל.

עידית סילמן: אזרחי מדינת היקרים שצופים בנו עכשיו, אני חייבת לומר שבנושא הסיגריות הופקרתם עד עכשיו.

עידית סילמן: לא היה מי שיטפל בזה בצורה מסודרת מספיק.

עידית סילמן: לטעמי הופקרנו, כי בסוף כשאנחנו רואים את הדיווחים על התחלואה, זה לא עומד בקנה אחד עם מה שאנחנו צריכים לספק.

עידית סילמן: אנחנו נבוא ונתקן את זה.

עידית סילמן: תודה רבה למי שהיו איתנו בזום ולמי שהגיע לכאן.

עידית סילמן: חבר הכנסת לשעבר יהודה גליק, תודה רבה על נוכחותך.

עידית סילמן: צוות הוועדה היקר, אורית ארז וענת מימון, השם עימכן.

עידית סילמן: הישיבה נעולה.