ועדת הבריאות, כנסת 24, פרוטוקול מספר 37, 2021-12-20 09:14

עידית סילמן: בוקר טוב לכולם, היום יום שני, ט"ז בטבת תשפ"ב, ה-20 בדצמבר 2021 למניינם.

עידית סילמן: אנחנו מתכבדים לפתוח את הישיבה המשותפת לוועדת הבריאות ולוועדת חוקה, חוק ומשפט בנושא היערכות המדינה להתמודדות ולבלימת התפרצות זן האומיקרון.

עידית סילמן: בהזדמנות זאת אני רוצה להודות ולמסור, גלעד קריב איתנו בזום, גם בריאות שלמה ליושב-ראש ועדת חוקה, חוק ומשפט, חברי, חבר הכנסת גלעד קריב שנמצא בבידוד ונבצר ממנו להגיע ולהיות כאן איתנו, וגם עוד חברי כנסת נוספים שנמצאים בבידוד.

עידית סילמן: בריאות לכולם מפה, וגם הקריאה שלנו בכנסת ולציבור הרחב לשמור על עצמנו.

עידית סילמן: הכנסת מהווה מודל, רק איזושהי דוגמה קטנה להתפרצות של אותו זן שהוא מדבק.

עידית סילמן: אנחנו רואים שיש כאן כמעט 150 מבודדים בכנסת ישראל, כולל חברי כנסת מתוכם, ואנחנו באמת עדים בימים האחרונים לעלייה משמעותית במספר המאומתים החדשים לווריאנט שמתגלים בישראל.

עידית סילמן: קצב ההכפלה הוא גבוה.

עידית סילמן: זה מדבק הרבה יותר מקודמיו, מה שלמעשה מביא אותנו ככל הנראה לתוך גל חמישי.

עידית סילמן: המטרה שלנו בדיון המשותף הזה, מחד, היא לסייע ולקחת חלק פעיל במאמץ הלאומי להתמודדות עם ההתפרצות המחודשת.

עידית סילמן: אנחנו עושים את זה יום-יום בדיוני הוועדות ובאישורי הצווים השונים וההגבלות לבקשת הממשלה, ובמקביל התפקיד שלנו והחובה הפרלמנטרית שלנו זה לפקח ולעמוד מקרוב על יישום אותם צעדים שהוחלט עליהם, תוקפם והשלכותיהם השונות הלכה למעשה.

עידית סילמן: לשם כך זימנו היום לדיון המיוחד בהשתתפות אנשי משרד הבריאות, ובראשם שר הבריאות ניצן הורוביץ, ברוך הבא, בוקר טוב, שמכבד אותנו בנוכחותו.

עידית סילמן: פרופ' נחמן אש, מנכ"ל משרד הבריאות, פרופ' סלמאן זרקא, פרויקטור הקורונה וד"ר שרון אלרעי-פרייס, ראש שירותי בריאות הציבור.

עידית סילמן: נציגי משרדי הממשלה שונים, קופות החולים, נציגי בתי החולים, גורמי מקצוע, גורמים רפואיים שונים כדי לשמוע, לקבל גם איזושהי תמונת מצב עדכנית על ההתפשטות, מצב התחלואה, הצפי לבאות בימים הקרובים ועל דרכי ההתמודדות והצעדים המרכזיים שאנחנו נערכים איתם לבלימה ולשליטה במצב.

עידית סילמן: בתוך כך, לאחר סקירה של אנשי משרד הבריאות נבקש לשמוע על מצב התחסנות האוכלוסייה בבוסטר, בחיסון השלישי, ובתוך כך גם על מצב ההתחסנות של הילדים בפרט בתוך בתי הספר ומחוצה להם.

עידית סילמן: אנחנו נבקש לשמוע על עדכון מפת המדינות האדומות שהיציאה אליהן נאסרה, ההגבלות שקשורות בכך, הידוק אכיפת התו הירוק במקומות המסחר ובתי העסק.

עידית סילמן: תודה גדולה לצוותי הוועדות שארגנו בתוך זמן קצר את הישיבה, את הכרוך בארגון שלה, לחברי הוועדה, לחברי הכנסת המשתתפים למרות ההתראה הקצרה, ולכל המוזמנים, אך לאור חשיבות הנושא.

עידית סילמן: אנחנו מתחילים עם כבודו, כבוד שר הבריאות, בוקר טוב ניצן הורוביץ.

ניצן הורוביץ: תודה ליושבת-הראש.

ניצן הורוביץ: אני מקווה שיבואו יותר חברי כנסת, בינתיים יש יותר אנשי משרד בריאות מחברי כנסת.

ניצן הורוביץ: בוקר טוב לכולם, אני שמח על הדיון הזה.

ניצן הורוביץ: אנחנו עומדים בפני מצב חדש.

ניצן הורוביץ: מה שידענו בגל הדלתא הולך להיות קצת שונה עכשיו בגלל שמדובר בווריאנט שהוא הרבה יותר מדביק בסדרי גודל.

ניצן הורוביץ: אנחנו רואים בכל העולם שהווריאנט הזה נמצא ופשוט תופס תאוצה מדהימה ומגיע תוך ימים ספורים להתפשטות עצומה שלא ראינו כמוה בווריאנטים קודמים.

ניצן הורוביץ: בכלל, אני לא בטוח, שרון, תקני אותי, מבחינת וירוסים, גם מבחינה היסטורית, ההתפשטות הזאת היא פשוט מדהימה וזה מגיע גם אלינו.

ניצן הורוביץ: זה כבר נמצא כאן.

ניצן הורוביץ: זה פה וזה קורה גם כאן.

ניצן הורוביץ: אנחנו רואים גם במקביל כבר עלייה מסוימת במספר הנדבקים בארץ, במקדם ההדבקה, וזה מחייב אותנו לכמה וכמה צעדים, בראש ובראשונה להגביר את מאמץ ההתחסנות.

ניצן הורוביץ: אנחנו יודעים וראינו את זה גם בדלתא, שהכלי היעיל ביותר בסופו של דבר, מעבר לכל מיני צעדים של הקטנת מגעים וכו', הכלי בסופו של דבר היעיל ביותר זה החיסון.

ניצן הורוביץ: בניגוד להתחלת מבצע החיסונים וגם מה שהיה לנו נגיד לפני חצי שנה או חמישה חודשים, עכשיו אנחנו רואים עלייה לא מספקת בחיסונים.

ניצן הורוביץ: אנחנו מדברים על כמה אלפים ביום שמקבלים את זה בקרב ילדים.

ניצן הורוביץ: שואלים אותי האם הציבור אשם?

ניצן הורוביץ: הציבור לא אשם אבל צריך לומר כאן דבר ברור.

ניצן הורוביץ: מדינת ישראל מנגישה את החיסונים לכל אחד בחינם בכל מקום.

ניצן הורוביץ: בקופות החולים אפשר להתחסן בכל מקום, וקופות חולים יש בכל מקום.

ניצן הורוביץ: אנחנו גם מנגישים את המידע בצורה הכי ברורה ואני לא חושב שיכול להיות אחד שיגיד שהוא לא יודע על החיסונים ולא שמע עליהם.

ניצן הורוביץ: אין כזה דבר.

ניצן הורוביץ: בסופו של דבר האחריות לחסן את הילדים היא קודם כל על ההורים שלהם.

ניצן הורוביץ: אם הורה בוחר לא לחסן את ילדיו, האחריות היא עליו.

ניצן הורוביץ: בסוף יש גם אזרחים שצריכים לקבל החלטה.

ניצן הורוביץ: אנחנו מנגישים את המידע, אנחנו מנגישים את החיסון.

ניצן הורוביץ: אנחנו עושים את זה עכשיו מלבד קופות החולים, גם בבתי הספר יותר ויותר, בפועל בתוך בתי הספר, אמרתי את זה מהתחלה, ובסוף האנשים צריכים לקבל החלטה להתחסן.

ניצן הורוביץ: אנחנו לא יכולים לקבל את ההחלטה הזאת במקומם.

ניצן הורוביץ: בסופו של דבר לכל אחד יש אחריות.

ניצן הורוביץ: אם אתה רוצה להגן על הילד שלך מפני מחלה, אתה רוצה להגן על עצמך מפני מחלה, אתה לא רוצה להידבק, אתה לא רוצה להדביק, אתה לא רוצה להגיע למצב של תחלואה קשה או של לונג קוביד, אתה צריך להתחסן.

ניצן הורוביץ: יש גם אחריות אישית על אנשים.

ניצן הורוביץ: אנחנו לא בתחילת הקורונה שאנשים לא ידעו.

ניצן הורוביץ: אנחנו לא בתחילת החיסונים שאנשים לא הבינו ולא שמעו.

ניצן הורוביץ: אנחנו עכשיו במצב של מודעות.

ניצן הורוביץ: במצב הזה לכל בן אדם יש את האחריות שלו והמדינה לא יכולה להחליף את האחריות של הורה כלפי ילדיו.

אוסאמה סעדי: כבוד השר, אתה יכול להסביר לנו ולאזרחים ששומעים אותנו בעניין החיסון, שזה לא מונע הדבקה?

אוסאמה סעדי: וכמה מתוך ה-700 שנדבקו אתמול בנגיף החדש, אומיקרון, שהם גם היו מחוסנים.

אוסאמה סעדי: אני יודע שההשפעה היא שזה לא מונע הדבקה אבל זה מונע מחלה קשה.

עידית סילמן: חבר הכנסת אוסאמה סעדי, תיכף תהיה מצגת מסודרת של משרד הבריאות עם כל הנתונים.

ניצן הורוביץ: יש שני פרמטרים, גם הדבקה וגם מחלה קשה.

ניצן הורוביץ: שניהם חשובים.

אוסאמה סעדי: זה לא מונע הדבקה.

ניצן הורוביץ: לגבי נתונים של הדבקה, זה חדש, אז אנחנו בודקים את זה ממש בימים האלה, אבל כן יש לנו אינדיקציה שבהשוואה ללא מחוסנים, כן יש גם מניעה מסוימת בהדבקה.

ניצן הורוביץ: הבנפיט הגדול של הדבר הזה, התועלת זה בעיקר במניעת מחלה קשה, שזה בסופו של דבר גם מה שחשוב.

ניצן הורוביץ: אנשים שרוצים לחשוף את עצמם למחלה קשה, יעשו את זה.

ניצן הורוביץ: אני באמת לא מבין פה את העניין.

ניצן הורוביץ: אני לא מבין את ההבדל בין החיסון הזה לבין חיסונים אחרים.

ניצן הורוביץ: אני לא מבין למה אנשים שמתחסנים בחיסוני שגרה לא מתחסנים בחיסון הזה, מחכים, אני לא יודע למה.

ניצן הורוביץ: אני רוצה להדגיש, יותר מ-6 מיליון ילדים מעל גיל 5 בארצות הברית כבר חוסנו.

ניצן הורוביץ: אין תופעות לוואי חריגות, אם זה מה שמדאיג אנשים.

ניצן הורוביץ: אנחנו יודעים בוודאות שהמחלה עצמה בילדים הרבה יותר מסוכנת ובעייתית מאשר אולי איזה שהן תופעות לוואי באחוזים זניחים לחלוטין, אז זה המידע.

ניצן הורוביץ: אני חושב שאנחנו מבהירים אותו בצורה מאוד ברורה ואנשים מבינים את זה, ובסופו של דבר אם אנשים בסוף למרות זאת בוחרים שלא להתחסן, יש להם בעיה.

ניצן הורוביץ: מעבר לנושא החיסונים אנחנו עושים פעולות גם בתחומים אחרים כדי באמת לעקוב אחרי ההשפעות של הנגיף הזה.

ניצן הורוביץ: במעבדות שלנו עובדים קשה מאוד כדי בדיוק למשל לעלות על מה שאתה אמרת, חבר הכנסת סעדי, לגבי ההשפעה על ההדבקה ועל הידבקות.

ניצן הורוביץ: זה גם כן נתון חשוב.

ניצן הורוביץ: הנתונים זורמים מהעולם ואנחנו בדיוק בשלב שאני מניח שעוד כשבוע תהיה לנו אינדיקציה הרבה יותר טובה לגבי היחס שהוא בעיניי השאלה הכי מהותית, היחס בין מאומתים לבין חולים קשה.

ניצן הורוביץ: אני מניח שתוך שבוע נדע.

ניצן הורוביץ: אנחנו רואים כל מיני סימנים במדינות שונות, אבל אי אפשר להגיד עדיין דברים ברורים.

ניצן הורוביץ: היות וזה מאוד מדבק ברמה שלא ראינו כמוה בעבר אפילו גם במחלות אחרות, אנחנו חייבים לקחת אמצעי זהירות.

ניצן הורוביץ: במאמץ הזה כל אחד חייב להשתתף.

ניצן הורוביץ: גם אם אין עכשיו הגבלות בחוק על התקהלויות ועל דברים מהסוג הזה, אנחנו צריכים לעצמנו לנסות פחות להתקהל, פחות להצטופף, להקפיד על מסכה.

ניצן הורוביץ: גם באירועים שהם מתקיימים בחוץ אבל בצפיפות.

ניצן הורוביץ: להבין את החשיבות של זה, וגם בלי קנס או פקח או שוטר שעומד, כי פשוט זאת הגנה נטו על הבריאות.

ניצן הורוביץ: תודה לשתי הוועדות על העבודה המאומצת.

ניצן הורוביץ: לצערי עלולה להיות לכם קצת יותר בשבועות הקרובים.

ניצן הורוביץ: תיערכו לזה ונעבור את זה ביחד.

ניצן הורוביץ: תודה.

עידית סילמן: תודה רבה לשר הבריאות.

עידית סילמן: אני רק אומרת שבאמת אחד הדברים הגדולים שעלו בכל הדיונים, שמצב ההתחסנות הקריטי של האוכלוסייה בישראל קנה זמן שהוא זמן חשוב וזמן יקר, ואנחנו באמת קוראים לציבור לנצל את הזמן הזה ולצאת להתחסן.

עידית סילמן: אנחנו יודעים שמהרגע שמתחסנים עד שהחיסון מהווה הגנה מלאה, לוקח גם כן זמן והזמן הזה הוא חשוב.

עידית סילמן: הניסיון לקנות פה זמן הוא קריטי.

עידית סילמן: מדינת ישראל עושה את זה ובהצלחה.

עידית סילמן: עכשיו תורנו, אז אנחנו נעבור למצגת של משרד הבריאות.

עידית סילמן: פרופ' סלמאן זרקא.

סלמאן זרקא: בוקר טוב, תודה גבירתי יושבת-הראש על הפגישה.

סלמאן זרקא: אני חושב שגם הדיון וגם הפיקוח הפרלמנטרי וגם הקריאה שתצא מכאן לציבור להגן על עצמו.

סלמאן זרקא: הדברים נאמרים בצורה מאוד ברורה.

סלמאן זרקא: אנחנו כבר בתוך הגל.

סלמאן זרקא: אנחנו בגל 5, גל האומיקרון שמאוד מטריד אותנו.

סלמאן זרקא: תיכף נציג את הנתונים, את העובדות, ונביא את הדברים בשקיפות.

סלמאן זרקא: בהחלט נשמח שמהוועדות ייצא קול לציבור להגן על עצמו ולהתכונן לגל שלצערי תוך שבועיים-שלושה אולי ארבע, הלוואי, ילך ויתרומם כאן בארץ.

קריאה: הלוואי שלא יתרומם.

קריאה: אמרת הלוואי שיתרומם.

סלמאן זרקא: חס וחלילה.

סלמאן זרקא: הלוואי ונרוויח ארבעה שבועות.

סלמאן זרקא: אני סקפטי לגבי ארבעה שבועות, אז כאן היה ה"הלוואי".

סלמאן זרקא: (הצגת מצגת) זה תמונת המצב של התחלואה בארץ.

סלמאן זרקא: להזכיר לכולם, גל הדלתא עדיין כאן והוא עוד לא עזב אותנו.

סלמאן זרקא: התחלנו לרדת בגל הדלתא.

סלמאן זרקא: הגענו לסדר-גודל של 300–400 מקרים חדשים ליום.

סלמאן זרקא: התרוממנו בחזרה סביב ה-700–800 מקרים.

סלמאן זרקא: אפשר לראות בירוק, זה כמות הבדיקות שאנחנו עושים, כ-100,000 בדיקות ביום בקופות החולים בעיקר, בתחנות של פיקוד העורף.

סלמאן זרקא: מה שרואים כאן באפור זה שיעור החיוביים שהוא נמצא במגמת עלייה מאוד ברורה.

סלמאן זרקא: חשוב לומר, בהמשך ד"ר שרון גם תתייחס לזה.

סלמאן זרקא: אנחנו בתוך גל הדלתא מקבלים גם את האומיקרון.

סלמאן זרקא: לאו דווקא נדע להפריד כל רגע איפה זה אומיקרון ואיפה זה דלתא.

סלמאן זרקא: גם אם יש לנו בדיקות ויש לנו פריסה טובה, הייתה תגובה מאוד מהירה מבחינת הבדיקות ברחבי הארץ ובשערי הכניסה לישראל, אבל העלייה הזאת, יש לגמרי היתכנות שיש בה גם את הדלתא אבל גם את האומיקרון כפי שגם תיראו בהמשך, קורה במדינות אחרות בעולם.

שמחה רוטמן: כמה זמן לוקח לדעת שמדובר באומיקרון?

סלמאן זרקא: אנחנו עושים בדיקתPCR ראשונית שמראה לנו את החשד לפי כל מיני משתנים לגבי איפה החלבון נעלם, חסר וכהנה, והבדיקה המאשרת בסוף היא בדיקת ריצוף שלוקחת בין חמישה לשבעה ימים, ואז יש את החותמת שזה אומיקרון.

סלמאן זרקא: זה מקדם ההדבקה.

סלמאן זרקא: נראה לי שהציבור הישראלי בקיא בעולם האפידמיולוגיה וב-R.

סלמאן זרקא: ככל מן הסתם שה- Rמטפס ומעל 1, זה אומר שאנחנו הולכים וגדלים ותוך מספר ימים נהיה במספרים יותר גדולים.

סלמאן זרקא: זה מצב המאושפזים בבתי החולים.

סלמאן זרקא: חשוב לומר שלהבדיל מהיציאה בגל 3, היציאה מגל 4 היא יחסית איטית, היא מדשדשת.

סלמאן זרקא: לא סגרנו את כל המחלקות בבתי החולים ועדיין יש מאושפזים של קורונה עוד לפני האומיקרון בבתי החולים.

סלמאן זרקא: העומס על בתי החולים הוא עומס מתמשך.

סלמאן זרקא: אני מזכיר, אנחנו כמעט שנתיים.

מיכל מרים וולדיגר: נכון להיום יש מחלקות ייעודיות לקורונה?

סלמאן זרקא: עדיין הקורונה מאושפזת במחלקות נפרדות ולא בתוך המחלקות הרגילות.

מיכל מרים וולדיגר: אבל לכמה בתי חולים?

מיכל מרים וולדיגר: כי ברוב בתי החולים נסגרו המחלקות.

סלמאן זרקא: בחלק מבתי החולים נסגר.

סלמאן זרקא: בחלק מבתי החולים עדיין קיימים.

סלמאן זרקא: יש 147 מאושפזים בבתי החולים.

סלמאן זרקא: אין לי כרגע את הרשימה המדויקת.

מיכל מרים וולדיגר: אבל כל ה-147 בתוך מחלקות ייעודיות או שהם נמצאים בתוך מחלקות רגילות?

נחמן אש: בחלק מהמחלקות הפנימיות סגרו מתחם, כמה חדרים, ועושים את זה ברמת חדרים במחלקה.

נחמן אש: יש חלק שעדיין נשארו במחלקות קורונה הייעודיות.

סלמאן זרקא: בדומה לכל מערכת הבריאות וגם קופות החולים, כלל הארגונים מתוחים קרוב לשנתיים ואני חושב שהם עושים עבודה מצוינת בכל מה שקשור לטיפול בכלל ובטח בחולי הקורונה.

סלמאן זרקא: חשוב לומר את זה כי אנחנו לקראת גל ושוב נבקש מאנשי הבריאות, מבתי החולים, מקופות החולים להכין את השרירים ושוב לעבוד קשה אל מול הגל שהולך ומתרומם, ולכן עוד יותר חשוב לחסן את האוכלוסייה, להגן עליה ולא להתיש את מערכת הבריאות שבאמת משקיעה המון משאבים והמון יכולות בשנתיים האחרונות.

סלמאן זרקא: זה תמונת מצב החיסונים במדינת ישראל.

סלמאן זרקא: נתחיל עם היותר ירוק בצד ימין.

סלמאן זרקא: יש כ-1.2 מיליון ילדים שצריך לחסן.

סלמאן זרקא: בינתיים התחסנו כ-140,000.

סלמאן זרקא: עיקר החיסונים במדינת ישראל קורים בקופות החולים.

סלמאן זרקא: יש כאן נציגים של הכללית, הזדמנות להודות להם ולשאר הקופות על העבודה הגדולה שהם עושים.

סלמאן זרקא: מה שיש באמצע זה 4.8 מיליון ישראלים.

סלמאן זרקא: המילה "מוגנים" מתחילה קצת לזוז כשמדברים על אומיקרון, אבל אם אני בינתיים מתייחס לעובדות, אז יש 3.8 מיליון איש שקיבלו את המנה השלישית שהמלצנו עליה ונענו, והיינו הראשונים בעולם לעשות את זה.

סלמאן זרקא: יש כחצי מיליון עם מנה שנייה בתוקף.

סלמאן זרקא: בתוקף זה אומר עד חצי שנה.

סלמאן זרקא: מעל חצי שנה זה כבר לא בתוקף.

סלמאן זרקא: רמת הנוגדנים יורדת עד שאדם איננו מוגן, עוד כשמדברים על הדלתא לפני שנדבר על האומיקרון, ויש כחצי מיליון מחלימים שההמלצה שלנו זה שיקבלו מנה אחת, והם אכן קיבלו אותה.

סלמאן זרקא: האדום מצד שמאל מראה שכ-2 מיליון אזרחי מדינת ישראל אינם מחוסנים בכלל או אינם מוגנים בכלל.

סלמאן זרקא: יש כ-1.05 מיליון שזקוקים למנה השלישית.

סלמאן זרקא: זה אנשים שקיבלו כבר שתי מנות ואז עצרו.

סלמאן זרקא: אולי חשבו בטעות שהקורונה נעלמת.

סלמאן זרקא: אולי ציפו שגל 4 ייעלם ולא יופיע גל 5, ולכן בטח נקרא להם לקבל את המנה הנוספת, את המנה השלישית ולהגן על עצמם.

סלמאן זרקא: יש כ-650,000 אזרחי ישראל שלא קיבלו חיסונים בכלל.

סלמאן זרקא: הם לא סרבנים, הם לא כאלה שחושבים שהחיסון לא עוזר.

סלמאן זרקא: זה מסוציו אקונומי בדרך כלל יותר נמוך.

סלמאן זרקא: ניסינו בהרבה הנגשות להגיע לפריפריה, להגיע לבדואים בדרום, להגיע לגליל, להגיע לשכונות בנתניה, בבאר שבע.

סלמאן זרקא: שלחנו ניידות להרבה מקומות.

סלמאן זרקא: שיפרנו קצת את המצב, אבל יש עוד לא מעט אוכלוסייה שם.

סלמאן זרקא: יש כ-300,000 איש שהם מחלימים וכבר זקוקים למנף דחף מאוד קריטית באומיקרון וטרם קיבלו אותה, וגם כאן נקרא להם לקבל - - -

מיכל מרים וולדיגר: סליחה, מתוך ה-665,000 שלא מחוסנים בכלל, אתה יכול להגיד לי כמה מהם מבוגרים וכמה ילדים?

מיכל מרים וולדיגר: אני מבינה שכל החלק הזה של הטבלה זה 12 פלוס, אם הבנתי נכון.

סלמאן זרקא: אכן.

מיכל מרים וולדיגר: האדום זה 12 פלוס.

סלמאן זרקא: כן.

מיכל מרים וולדיגר: למה חילקתם 12 פלוס, בגלל שמ-12 מתחילים לחסן?

מיכל מרים וולדיגר: האם ה-665,000, רובם ילדים, כי התחלנו לחסן אותם יותר מאוחר או שרובם מבוגרים?

סלמאן זרקא: רובם בגילאי הביניים, בין גיל 20 לגיל 40.

סלמאן זרקא: מבוגרים עד גיל 65, רובם מחוסנים.

סלמאן זרקא: בין 12 ל-18, היה הרבה פעילות בבתי הספר סביב אוגוסט-ספטמבר, ויש יותר היענות של הילדים בקבוצה הזו.

אלון טל: האם אנחנו רואים אותו דפוס בפריפריה או בשכונות חלשות?

אלון טל: האם אנחנו רואים מגמות מבחינת ההתפלגות של החיסונים?

סלמאן זרקא: לא היינו צריכים את הקורונה בשביל ללמוד שיש שוני בין ערים עשירות, מבוססות, לבין פריפריה.

סלמאן זרקא: ערים מבוססות, שיעור ההיענות לחיסונים וההתחסנות בכל הגילאים היא יותר גבוהה מאשר קורה בפריפריה, ולא בכדי יצאנו יחד עם קופות החולים, יחד עם פיקוד העורף בהנגשת חיסונים.

סלמאן זרקא: התחלנו בפריפריה, אני אציג את זה בהמשך, כחלק מלהנגיש יותר בבתי הספר.

סלמאן זרקא: יש כאן את המבצע שיצאנו אליו, בדיוק סיפרתי.

סלמאן זרקא: אנחנו מביאים ניידות חיסונים בעיקר ליישובים בפריפריה לאוכלוסייה הערבית שיוצאת לחופשה ביום חמישי, לבתי ספר.

סלמאן זרקא: אנחנו מנסים להספיק כמה שיותר ואנחנו מצליחים לחסן כ-2,000 ילדים ליום.

סלמאן זרקא: זה רק מראה שהרבה פעמים זה חלק מבעיה של נגישות, בין אם נגישות של זמן, בין אם נגישות של להגיע לחיסון.

סלמאן זרקא: גם בפורום הזה צריך להגיד שמערכת החינוך מגויסת במבצע הזה בצורה מאוד בולטת וראויה, אז יש לך החתמת הורים, יש היענות.

סלמאן זרקא: אנחנו מגיעים עם ניידת לתוך בית הספר.

סלמאן זרקא: ילדים שההורים הסכימו, אנחנו נותנים להם את החיסון ובהחלט אנחנו במגמה חיובית שנלך ונתרחב גם במהלך השבוע.

סלמאן זרקא: שירותי בריאות לתלמיד בכל בתי הספר יהיו חלק ממבצע החיסון כרגע.

סלמאן זרקא: ברור שבמערכת הבריאות, גבירתי היושבת-ראש, השמיכה קצרה.

סלמאן זרקא: אם לוקחים עכשיו את האחיות בשביל לחסן את הקורונה - - -

עידית סילמן: זה יוצא מתוך בתי החולים וזה יוצא מתוך המערכת של הקהילה.

סלמאן זרקא: לא, עוד לפני בתי החולים, בריאות התלמיד זה אומר שלא מחסנים את החיסונים האחרים.

עידית סילמן: של השפעת.

סלמאן זרקא: מחכים שבועיים או שלושה שבועות, אז השמיכה קצרה בנושא הזה.

עידית סילמן: וצריך לומר שחיסוני השפעת הם לא פחות חשובים.

סלמאן זרקא: בהחלט גם חיסוני החצבת והאדמת הם חשובים, וגם בדיקות התפתחות לילדים הם חשובים, אבל מערכת הבריאות בשמיכה קצרה וכל הזמן אנחנו מושכים אותה לאיפה שדחוף.

סלמאן זרקא: אני חושב שנכון שהמסר הזה יהיה ברור בבית המכובד הזה.

סלמאן זרקא: אנחנו ב-2,000 כרגע.

סלמאן זרקא: שוב, נגדיל במהלך השבוע.

סלמאן זרקא: כיום אנחנו מחסנים ב-50 בתי ספר בו זמנית.

סלמאן זרקא: אנחנו רוצים לגדול לקראת סוף השבוע לסדר גודל של 400–500.

סלמאן זרקא: הגדילה תקרה על בסיס בריאות התלמיד, על בסיס כ-100 צוותים שיבואו מבתי החולים גם של הכללית, גם של הממשלה ויחסנו בתוך הקהילה, בהובלת פיקוד העורף, וגם אנחנו מגדילים את היכולות שלנו מבחינת חברות החיסון שכבר עובדות היום.

סלמאן זרקא: כל התהליך הזה יביא לנו לקראת סוף השבוע ל-400, ואני מאמין ששבוע הבא נהיה כבר ב-500 נקודות חיסון בו זמנית.

סלמאן זרקא: נקרא לציבור יחד אתכם שיבוא.

סלמאן זרקא: נגישות קיימת.

סלמאן זרקא: גם הקופות נגישות ונכון שהציבור כן יענה ויבוא להתחסן ויכין את עצמו, לצערי, לגל שכבר התחיל.

סלמאן זרקא: אני מעביר לד"ר שרון לדבר על האומיקרון יותר בהעמקה.

סלמאן זרקא: בקשה, שרון.

עידית סילמן: דקה, שרון.

עידית סילמן: לפני כן, חברת הכנסת ענבר, יש לך הערה?

ענבר בזק: כן, אני רוצה לדבר על הנגישות ועל הנושא של פריפריה.

ענבר בזק: אני התחסנתי וחיסנתי את הילדים שלי בסח'נין.

ענבר בזק: זו העיר הכי קרובה לאיפה שאני גרה.

ענבר בזק: כשבן הזוג שלי ואני התחסנו, היה חמש עמדות חיסון שהיו "מפוצצות".

ענבר בזק: עמדנו בתור.

ענבר בזק: לפני שבוע הלכתי לחסן את הבן שלי שהוא הצעיר מכולם, בן 11.

ענבר בזק: לא רק שהיו שתי עמדות, הן היו ריקות.

ענבר בזק: אני דיברתי שם עם המחסנים.

ענבר בזק: הם אמרו, אנחנו יושבים פה יום שלם ואף אחד לא בא, זאת אומרת, אין בעיית נגישות, יש בעיית חוסר היענות הציבור.

ענבר בזק: זה מאוד בלט שבאותו מקום שלמבוגרים באו, יש איזה ירידה מאוד גדולה באמון של הציבור בחיסונים.

עידית סילמן: אני לא חושבת שזה אמון הציבור.

עידית סילמן: אני חושבת שיש כאן בעיה גדולה שהורים ומבוגרים שהתחסנו לא מחסנים את ילדיהם.

עידית סילמן: אנחנו שומעים גם מתוך הסיורים בשטח שהילדים עוברים את זה בקלות ושזה מחלה קלה וזה כמו צננת.

עידית סילמן: אני חייבת לומר כאן את הדברים האלה כי זה לא נכון.

עידית סילמן: לוקחים כאן סיכון מאוד גדול על חשבון גבם של הילדים הצעירים, וכאן הקריאה שלנו, ותיכף שרון תרחיב בנושא הזה.

ענבר בזק: אני מסכימה איתך ואני רוצה להוסיף לזה שהקמפיין ברשתות החברתיות של מתנגדי החיסונים עובד לצערי הרב והרבה אנשים פשוט מקבלים מידע שגוי.

ענבר בזק: רואים את הירידה.

ענבר בזק: אני ממש ראיתי בעיניים את הירידה בביקוש.

ענבר בזק: אין בעיית נגישות.

ענבר בזק: זה לא עניין של נגישות, וזה יום שבת.

ענבר בזק: אין בעיה להגיע.

ענבר בזק: אנשים פשוט לא מגיעים ופה התפקיד בעיניי של כבוד השר ניצן הורוביץ.

ענבר בזק: צריך לעשות פה קמפיין שייתן לאנשים את הביטחון בחיסונים, כי שם נקודת התורפה שלנו.

עידית סילמן: שרון, אני מבקשת שתרחיבי בנושא הזה וגם באמת ההשלכות של הלונג קוביד של הקורונה, ארוכות הטווח בילדים, שיש דברים שחייבים לומר, שאנחנו לא יודעים אותם היום ואנחנו גם לא יודעים מה יהיו ההשלכות העתידיות שלהם.

עידית סילמן: מי שלוקח סיכון, לוקח את זה על גבם של הילדים.

עידית סילמן: צריך להיות פה חד משמעיים.

עידית סילמן: גם אנחנו יודעים מה ההשפעות של החיסון בקרב ילדים, באמת תסמינים מאוד קלים אם קיימים בכלל, אז אני אשמח שתרחיבי בנושאים האלה.

שרון אלרעי-פרייס: טוב, אז אולי אני ארחיב בנושאים האלה לפני שמגיעים לאומיקרון, כי זה לא קיים - - - .

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו הצגנו את זה בוועדת בריאות, לדעתי גם בוועדת חוקה לאורך הדרך.

שרון אלרעי-פרייס: הנושא של קורונה בילדים הוא נושא מורכב, כי רוב התחלואה האקוטית בילדים היא תחלואה שבאמת עוברת בקלות.

שרון אלרעי-פרייס: יש אחוזים מעטים שחולים בתחלואה קשה וקריטית, אבל גם זה כבר היה לנו, מעל 200 ילדים שחלו קשה וקריטי וגם ילדים שנפטרו.

שרון אלרעי-פרייס: התחלואה האקוטית היא עוד החלק הקטן בתוך הסיפור הזה, למרות שגם בתוכה כמו שאמרתי, יכולה להיות תחלואה קשה וקריטית ותמותה.

שרון אלרעי-פרייס: מה שיותר מדאיג זה באמת ההשלכות היותר מאוחרות, בין אם זה הסיפור של לונג קוביד שאנחנו יודעים שיש בין 1% ל-5%, בוא נלך אפילו פחות, נגיד רק 0.5% של ילדים שיכולים לסבול מתסמינים ממושכים.

שרון אלרעי-פרייס: התסמינים האלה יכולים להיות פגיעה בזיכרון, עייפות, חוסר יכולת לבצע מאמץ, קושי בנשימה, דפיקות לב, כאבי מפרקים, נשירת שיער, קשיי שינה, הרבה מאוד דברים שיכולים להימשך חודשים.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו לא יודעים בדיוק אם ומתי זה ייגמר.

שרון אלרעי-פרייס: יש מרפאות שונות שמטפלים בילדים שסובלים מזה בצורה מאוד קשה, וגם שם יש מענה שהוא מענה מוגבל, בין אם זה פיזיותרפיה נשימתית וכו', אבל יש דברים כמו הפגיעה הקוגניטיבית, הפגיעה בזיכרון, שלא ברור באיזה אמצעים באמת ניתן לעזור.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו כולנו מקווים שכמובן זה יחלוף, אבל לא יודעים את הדבר הזה.

שרון אלרעי-פרייס: בין אם זה פימס שאנחנו יודעים כבר שהסיכון לפימס במדינת ישראל הוא 1 ל-2,500 ילדים שחלו.

שרון אלרעי-פרייס: במקרה של פימס, שזה תסמונת דלקתית רב-מערכתית שקורית ארבעה עד שישה שבועות אחרי התחלואה בקורונה לרוב בילדים בריאים, 60%–70% מהם מגיעים לטיפול נמרץ עם אחוזי תמותה של 1% עד 2%.

שרון אלרעי-פרייס: היה מקרה אחד ודאי של נער צעיר בריא שנפטר מפימס, ועוד מקרה אחד חשוד של נערה שנפטרה מפימס, בריאה, אז המקרים האלה מראים שקורונה היא לא שפעת, גם לא לילדים.

שרון אלרעי-פרייס: גם אם התחלואה האקוטית היא תחלואה שברובה חולפת עם תסמינים קלים או ללא תסמינים, יש בטווח הנראה לעין של שבועות וחודשים לאחר התחלואה, פגיעה מאוד משמעותית, וזה בלי לדבר על הסיכונים שיכולים להיות בעוד עשרות שנים, שאותם אנחנו אפילו לא יודעים.

שרון אלרעי-פרייס: יש לנו את הידע הזה מזיהומים אחרים, ויראליים, שבהם התחלואה המקורית, בין אם חצבת, בין אם חזרת, בין אם הפטיטיס, יכולה להיות קלה ואפילו א-תסמינית, ואחרי עשרות שנים יש אירועים של מנינגיטיס, אנצפליטיס, עקרות, סרטן וכו', אז זה וירוס חדש שאנחנו לא יודעים מה ההשפעה שלו, ואין ספק שהוא יכול לעשות השפעה דרמטית על ילדים גם בתקופה שאחרי, ואת הסיכונים העתידיים אנחנו עוד לא יודעים.

שמחה רוטמן: שרון, אני מנסה להבין את הנתון.

שמחה רוטמן: אם החיסון מגן ממחלה קשה ופחות מהדבקה או שאנחנו לא יודעים כמה הוא מגן מהדבקה, אז לכאורה לפחות לכל ההשפעות של לונג קוביד וכל הדברים האלו החיסון לא יהיה רלוונטי.

שמחה רוטמן: הוא רלוונטי למחלה קשה.

שמחה רוטמן: הוא לא יהיה רלוונטי למניעת הידבקות מאומיקרון.

שמחה רוטמן: חשוב להבהיר את זה, האם הוא מגן או לא מגן?

שמחה רוטמן: זו שאלה באמת קריטית.

שרון אלרעי-פרייס: אני מבינה שזה שאלה קריטית.

שרון אלרעי-פרייס: אני יכולה להגיד בצורה מאוד ודאית על כל מה שהיה עד האומיקרון, שם יש לנו הרבה מאוד נתונים ואנחנו יודעים שהחיסון מגן גם מפני הדבקה.

שרון אלרעי-פרייס: אם החיסון לא היה מגן מפני הדבקה בפני הדלתא וכל הווריאנטים הקודמים, לא היינו רואים את הירידות בגלים במדינת ישראל.

שמחה רוטמן: ברור.

שרון אלרעי-פרייס: אם החיסון לא היה מועיל להפחית הדבקות, ההדבקות היו פשוט ממשיכות - - -

שמחה רוטמן: ברור.

שמחה רוטמן: אני שואל ספציפית לגבי האומיקרון.

שרון אלרעי-פרייס: לגבי האומיקרון, זה וריאנט חדש שנכנס ובודקים אותו.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו כן יודעים שיש הפחתה ביעילות של החיסון מפני מחלה תסמינית או מבחינת הדבקות.

שרון אלרעי-פרייס: עד כמה?

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו לא יודעים עדיין.

שרון אלרעי-פרייס: זה גם בדיקות שאנחנו עושים.

שרון אלרעי-פרייס: גם עושים אותה באנגליה ובמקומות אחרים.

שרון אלרעי-פרייס: הנקודה היא שהווריאנט הזה מתפשט כל כך מהר, שיש הרבה מאוד מאומתים ועוד טרם יש את כל המידע עליהם, אז אנחנו בודקים את זה גם אצלנו, בדיקות מאוד אינטנסיביות וגם במקומות אחרים וכשנדע, אנחנו נגיד.

שרון אלרעי-פרייס: גם אם המועילות של החיסון יורדת, היא עדיין מקנה איזושהי הגנה גם מפני הדבקות.

שרון אלרעי-פרייס: זה לא שהיכולת לזה נעלמת.

שרון אלרעי-פרייס: יכול להיות שהמועילות יורדת מ-95% ל-70% - - -

שמחה רוטמן: אז אני שואל, לזה יש נתונים?

שמחה רוטמן: כי אני יודע שכשהציגו לנו את מאומתי חו"ל, כן ידעו לתת לנו בוועדת חוקה איזה שהם מספרים, לבוא ולהגיד, הסיכוי של אדם מחוסן לחזור מחו"ל עם אומיקרון הוא נמוך יותר, הוא גבוה יותר.

שמחה רוטמן: כן ידעו לתת לנו איזשהו דלתא.

שמחה רוטמן: כן ידעו להגיד לנו את התועלת השולית של חיסון לסיכוי שלך לחזור עם אומיקרון ממדינה אדומה או ממדינה חשודה לאדומה.

שמחה רוטמן: כן ידעו לתת איזשהו מספר ועכשיו פתאום אומרים כאילו אפס.

שמחה רוטמן: ידעו לתת איזושהי הערכה והתוצאה של האמירה הזאת, ולכן אני מבקש שתחדדי את זה, התוצאה של האמירה הזאת שמסתובבים, וחלק מזה גם נובע מזה שמכניסים מחוסנים ומחלימים לבידוד.

שמחה רוטמן: אחת הפניות הנפוצות שקיבלתי עכשיו ב-24 שעות שהייתי מבודד, אמרו לי, רק רגע, הכניסו אותך לבידוד?

שמחה רוטמן: סימן שמשרד הבריאות, וזה כבר פועה כאש בשדה קוצים.

שמחה רוטמן: משרד הבריאות בתודעה הציבורית עכשיו, וצריך לתת לזה מענה גם אם מענה חלקי, החיסון הוא כלום עבור האומיקרון לעניין הדבקה.

שמחה רוטמן: אם יש אפילו מידע חלקי, אפילו הערכות, כדאי שתגידו אותן כי כרגע השמועות בחוץ זה שזה כלום.

שמחה רוטמן: אני יודע שלאנשי מקצוע קשה להגיד דברים לא בטוחים אבל תנסו כן לבוא ולהגיד כמו שאמרתם בעניין התעופה, איפה הערכות, איפה הכיוון.

אוסאמה סעדי: אני רוצה להמשיך ברשותך, ד"ר פרייס, וזה מוועדת חוקה נתונים, כי כל הזמן אמרתם לנו שהאומיקרון בעיקר זה מאנשים שחוזרים מחו"ל.

שרון אלרעי-פרייס: על אומיקרון תיכף נדבר, אז תבינו איפה זה בעולם ואיפה זה נמצא אצלנו.

שרון אלרעי-פרייס: על זה יש מצגת מאוד ענפה.

שרון אלרעי-פרייס: אני חושבת שזה שאלה מצוינת אבל צריך להבין שכשאנחנו נמצאים במגפה שבה נכנס וריאנט שאנחנו לא מכירים אותו, אנחנו רואים שאנשים במדינה לא מחוסנת אבל מאוד מחלימה כמו דרום אפריקה, אנשים נבדקים בצורה מאוד מהירה, זאת אומרת שהנוגדנים שהיה להם מההחלמה לא הגנו עליהם, ואנחנו נמצאים במצב שאנחנו מנסים לא להכיל אלא למנוע התפשטות של מגפה.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו עושים את כל המאמצים כדי לנסות לבלום שרשראות שיכולות להתפתח במדינת ישראל, ובשלב הזה אומרים, אנחנו לא לוקחים סיכונים על שום דבר, זה וריאנט שאנחנו לא מכירים אותו, ואומרים אותו בהכי יושר וכנות גם לציבור וגם בכל מקום.

שרון אלרעי-פרייס: נאספים יותר ויותר נתונים גם במדינת ישראל, ואנחנו נוציא בדיוק את כל ההערכות האלה.

שרון אלרעי-פרייס: צריך להבין שכדי לבדוק מועילות של חיסון בהדבקה אנחנו צריכים שיהיה לנו פה הרבה מאוד אנשים שנדבקו ולראות מה הסיכון של מחוסנים ולא מחוסנים.

שרון אלרעי-פרייס: עד עכשיו לא היינו במצב הזה.

שרון אלרעי-פרייס: היה לנו עשרות בודדות ועל הדבר הזה אנחנו לא יכולים להוציא נתונים ודאיים.

שרון אלרעי-פרייס: כשאנחנו מדברים על האנשים שחזרו מחו"ל, יש הרבה אנשים שחוזרים מחו"ל, אז יותר קל לעשות את הסטטיסטיקות האלה.

שרון אלרעי-פרייס: אין ספק שאנשים מחוסנים, הסיכון שלהם להידבק יותר נמוך.

שרון אלרעי-פרייס: גם מול דלתא זה היה הרבה יותר חזק ומול אומיקרון הוא פחות.

שרון אלרעי-פרייס: הסיכון שלהם להידבק הוא יותר נמוך וגם הסיכוי שלהם להדביק, ממה שראינו עד עכשיו בכל הווריאנטים, הוא יותר נמוך.

שרון אלרעי-פרייס: ראינו בכל הווריאנטים הקודמים שהסיכוי של בן אדם להידבק, יורד ב-90%–95% וגם אם הוא כבר נבדק, אם הוא ב-5%–10% שכן נדבקו, הסיכון שלו להדביק אחרים יורד ב-60% מפני שהעומס הנגיפי שיש עליו יותר נמוך כי מערכת החיסון מהר מגיבה לתחלואה הזאת ומנטרלת אותה, אז אנחנו יודעים את זה על כל הווריאנטים שהיו עד עכשיו בקורונה.

שרון אלרעי-פרייס: אין שום סיבה שדווקא באומיקרון זה יתהפך מקצה לקצה ולא יהיה אותו דבר, אבל יכול להיות שהמועילות של החיסון גם במובן של הדבקה, יותר פחותה מקודם, אבל אין ספק שמישהו שהוא מחוסן, הוא יותר מוגן גם מבחינת תחלואה קשה.

שמחה רוטמן: ומחוסן לעומת מחלים?

שרון אלרעי-פרייס: המספרים, אנחנו צריכים להמשיך את הניתוחים.

שמחה רוטמן: מחוסן לעומת מחלים, על זה כן אני חושב שכבר מתחילים להצטבר נתונים מהעולם, כי אחד הטיעונים, שוב, שמתמקדים איתם זה מחלים לא צריך להתחסן, כל הדברים האלו, אז מחוסן לעומת מחלים, מה הנתונים שיש?

שרון אלרעי-פרייס: אז קודם כל, כל הנתונים מהעולם שמראים על בדיקות נטרול של הווריאנט הזה, מראים שאנשים שהחלימו, בין אם מאלפא, מדלתא, לא מוגנים.

שרון אלרעי-פרייס: הם נבדקים, לכן אנחנו ממליצים מאוד לאנשים מחלימים לקבל את החיסון.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו נעלה גם לצט"מ את השאלה האם מספיק חיסון אחד.

שרון אלרעי-פרייס: בהרבה מאוד מדינות מחסנים מחלימים, ללא קשר למצב ההחלמה שלהם.

עידית סילמן: אגב, שמחה, יש לך את הנתונים האלה גם מדרום אפריקה וגם מבריטניה.

עידית סילמן: אם תרצה, אני אשלח לך אותם.

שרון אלרעי-פרייס: אנשים מחלימים, מאוד מומלץ להם כרגע ללכת להתחסן אם עברו שלושה חודשים מההחלמה שלהם.

שרון אלרעי-פרייס: כרגע אנחנו רואים בכל המבחנים שמגיעים מכל העולם, ויהיה לנו תוצאות מהמעבדה שלנו השבוע, שכל המחלימים, הנוגדנים מההחלמה הקודמת לא מספיק טובים כדי להגן כנגד הווריאנט הזה ומאוד כדאי להתחסן.

ענבר בזק: אני רוצה רגע לחזור לשאלה על ילדים כי דיברת קודם על הילדים, ואת דיברת על תופעות - - -

שרון אלרעי-פרייס: עוד לא השלמת באמת את זה ואז הגיעה השאלה הזאת, אז אני אשלים.

שרון אלרעי-פרייס: אני אגיד משהו על חיסונים בכלל.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו יודעים שלחיסונים אין תופעות לוואי ממושכות אחרי שנים.

שרון אלרעי-פרייס: זה לא קיים.

שרון אלרעי-פרייס: אין כזה דבר.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו יודעים את זה על חיסונים שבהם בניגוד לחיסון של הקורונה, המרכיבים של החיסון נשארים בגוף הרבה יותר זמן.

שרון אלרעי-פרייס: דווקא בחיסון קורונה, בטכנולוגיית Messenger RNA, המרכיבים של החיסון מתפרקים הרבה יותר מהר מאשר בחיסונים אחרים.

שרון אלרעי-פרייס: בחיסונים קודמים אנחנו יודעים שאין תופעות ארוכות, אז אין שום היגיון ביולוגי להגיד שדווקא בחיסון הזה שמתפרק בתוך הגוף הרבה יותר מהר מכל חיסון אחר, פה תהיינה השפעות ארוכות טווח.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו יודעים כבר מ-7 מיליון ילדים שהתחסנו בארצות הברית, שלא דווחו שם תופעות לוואי משמעותיות.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו יודעים מ-100,000 ילדים במדינת ישראל, שלא דווחו תופעות לוואי משמעותיות.

שרון אלרעי-פרייס: יש מצגת בנושא הזה באתר משרד הבריאות, שהועלתה עם הנתונים על חיסוני 5 עד 11.

שרון אלרעי-פרייס: אני יכולה לשלוח פה את הקישור אבל זה קיים באתר משרד הבריאות עם המקרים שדווחו לנו, זאת אומרת, אנחנו יודעים כבר שהחיסון הזה יעיל ובטוח, ובאמת זה הפתרון שלנו כרגע גם מול האומיקרון.

שרון אלרעי-פרייס: גם אם אנחנו יודעים שהחיסון, המועילות שלו היא פחותה לעומת הדלתא, בדלתא זה היה 95%, פה זה ככל הנראה יהיה פחות, זה עדיין הרבה יותר טוב מאשר להיות ללא הגנה בכלל.

שרון אלרעי-פרייס: הדבר הנוסף הוא שאין לנו עדויות, מה ההשפעה מבחינת ילדים מחוסנים על היכולת לפתח לונג קוביד, על היכולת לפתח תופעות לוואי משמעותיות בהמשך, אבל זו הגנה.

שרון אלרעי-פרייס: אין ספק שאם החיסון הזה הוא מגן, הוא יכול להגן גם מפני הדבר הזה, התופעות הממושכות.

שרון אלרעי-פרייס: אם אתה לא נדבק, אז ודאי שלא תהיה לנו תופעות ממושכות.

ענבר בזק: אני רוצה עוד פעם לשאול כי אני מקבלת על זה פניות מהורים שפוחדים מהסיפור הזה של הדלקת שריר הלב, אם את יכולה לתת על זה פרטים, מה הסיכוי, מה הסיכון, כי זה מה שמרתיע הרבה מאוד הורים מלחסן.

שרון אלרעי-פרייס: בשמחה.

שרון אלרעי-פרייס: אז קודם כל עד עכשיו ו-100,000 ילדים בני 5 עד 11 שחוסנו, לא היה לנו שום דיווח על דלקת בשריר הלב.

שרון אלרעי-פרייס: בגילאי 12 עד 15 היו דיווחים פחותים יותר לעומת הדיווחים שהיו ב-16 עד 19, שזה באמת הייתה קבוצת הגיל בזכרים שבהם נצפתה התופעה הזאת בשכיחות הכי גבוהה שזה היה, 1:6,300 ילדים, אז בגילאים צעירים יותר יש פחות סיכון מאשר בגילאים המבוגרים לפי מה שאנחנו רואים כרגע.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו גם רואים את זה גם מהנתונים של ארצות הברית.

שרון אלרעי-פרייס: גם בקבוצה הזאת של 16 עד 19 שבהם כן נראית התופעה הזאת, צריך להבין שהתופעה של מיוקרדיטיס שקורית מהחיסון יכולה לקרות גם מהווירוס עצמו.

שרון אלרעי-פרייס: כשהיא קורית מהווירוס עצמו היא קורית בשכיחות יותר גבוהה והיא יותר חמורה, וזה רואים במעקבים.

שרון אלרעי-פרייס: זה פורסם במאמרים.

שרון אלרעי-פרייס: רואים את זה במעקבים שעוקבים אחרי אנשים שהיה להם מיוקרדיטיס כתוצאה מהווירוס לעומת מיוקרדיטיס כתוצאה מהחיסון.

שרון אלרעי-פרייס: המיוקרדיטיס כתוצאה מהחיסון זה תופעה שברוב המכריע של המקרים חולפת בצורה קלה תוך שלושה-ארבעה ימים של אשפוז.

שרון אלרעי-פרייס: לא נראה נזק המשכי גם בבדיקות הדמיה שעושים, ופורסם מאמר מאוד חשוב מהכללית, שמציג את הדבר הזה.

שרון אלרעי-פרייס: לעומת זאת כשאותה תופעה קורית מהווירוס עצמו, שהיא קורית תוך כדי סערה דלקתית משמעותית, הסיכון לנזק, וזה יצא גם כפרסומים מה-CDC, הסיכון לנזק המשכי ללב כשזה קורה מהווירוס עצמו הרבה יותר גבוה.

שרון אלרעי-פרייס: כשזה קורה מהחיסון יש החלמה מלאה, מכל מה שראינו עד עכשיו.

אוסאמה סעדי: אבל איך אפשר לדבר על תופעות לוואי לטווח הארוך כאשר רק התחילו החיסונים עכשיו בעניין ילדים?

אוסאמה סעדי: איך אפשר להפיג את החשש של ההורים שהוא מוצדק?

אוסאמה סעדי: לקחת בן 5, בן 6, לתת לו זריקה.

אוסאמה סעדי: איך זה יכול להיות לעתיד ולהיות בטוחים שאין תופעות לוואי?

עידית סילמן: שרון, אפשר להתייחס גם לכמות הילדים המחוסנים בארצות הברית, שכבר התחסנו ועברו את החיסון וכדומה.

שרון אלרעי-פרייס: זה מה שאמרתי, אבל השאלה פה היא לשנים, ואני אומרת, מה שעומד בבסיס ההמלצה שלנו הוא הידע על חיסונים, לא על חיסוני קורונה.

שרון אלרעי-פרייס: א', הטכנולוגיה הזאת קיימת כבר שנים אבל זה נכון שזה פעם ראשונה שמשתמשים בה בצורה כל כך רחבת היקף.

אוסאמה סעדי: בגילאים כאלה לא נותנים חיסונים כאלה - - -

שרון אלרעי-פרייס: מה זה חיסונים כאלה?

שרון אלרעי-פרייס: זה בדיוק הנקודה.

עידית סילמן: התינוקות מתחסנים כבר בבית חולים.

עידית סילמן: אגב, תדע לך שתינוקות מקבלים חיסון עוד לפני שהאימהות יודעות.

שרון אלרעי-פרייס: נותנים חיסונים לילדים כשהם נולדים.

שרון אלרעי-פרייס: בגיל ימים נותנים חיסונים לילדים והחיסונים שנותנים לילדים זה חיסונים שנשארים בגופם הרבה יותר זמן מאשר חיסונים בטכנולוגיית Messenger RNA, ובחיסונים האלה יש לנו כבר עשרות של שנים של ניסיון לדעת שאין תופעות לוואי ארוכות טווח.

סלמאן זרקא: אני רוצה להגיד משפט אחד, אדוני חבר הכנסת.

סלמאן זרקא: לא קיים בעולם שאתה מייצר חיסון, שם אותו במדף ל-50 שנה ואחרי 50 שנה אתה מתחיל לתת אותו לאנשים.

סלמאן זרקא: זה לא קיים בתורת החיסונים.

סלמאן זרקא: בתורת החיסונים, גם החצבת וגם האדמת וגם הכלבת, כל מה שאתה לא רוצה, אתה מייצר את החיסון בשביל לפתור בעיה שכרגע אקוטית בבריאות הציבור.

עידית סילמן: בבקשה, ד"ר שרון.

שרון אלרעי-פרייס: אני אגיד רק עוד משהו על משהו שנאמר פה קודם והוא עולה ומדברים עליו, ואני חושבת שחשוב להגיד אותו גם במקום המכובד הזה.

שרון אלרעי-פרייס: ההחלטה לעצור את בריאות התלמיד לשלושה שבועות הייתה החלטה קשה, ממש קשה.

שרון אלרעי-פרייס: המשמעות של חיסוני שגרה בילדים ובדיקות גדילה וחיסוני שפעת היא משמעות אדירה לבריאות של הילדים, לבריאות של הקהילה שלהם, וזה לא החלטה שנלקחה בקלות ראש.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו ראינו שבמשך תקופה מאוד ארוכה היה קושי, ושמענו גם מהורים שמצד אחד אומרים, אין בעיית נגישות, אבל מצד שני יש הורים שאומרים, אנחנו לא מצליחים לקבוע תורים, ויש לנו מנגנון במדינת ישראל שלא קיים בהרבה מקומות, שנקרא בריאות התלמיד, שבכל בית ספר יש אחות.

שרון אלרעי-פרייס: לאחות הזאת יש קשר עם בית הספר, יש קשר עם ההורים.

שרון אלרעי-פרייס: יש תהליך הכנה מאוד מסודר של להסביר על החיסון, לתת הסכמה, לא להיכנס בכוח, לאפשר ולהנגיש.

שרון אלרעי-פרייס: עד עכשיו לא נעזרנו בכלי הזה של בריאות התלמיד, בדיוק כדי לאפשר את המשך השגרה של חיסוני השגרה שהוא חשוב ביותר במדינת ישראל, אבל כשאנחנו רואים שהולך להגיע לפה גל שהוא משמעותי ככל הנראה מכל מה שאנחנו רואים במקומות אחרים, יש כלי שיעיל ובטוח שיכול להגן על הילדים שלנו וחובתנו לעשות את הדבר הזה, וגם לתקופה מסוימת לעצור גם בשביל שלהורים לא יהיה את הבלבול מה מחסנים בבתי ספר.

שרון אלרעי-פרייס: שתדעו, עכשיו זה מה שאנחנו מחסנים.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו לא באים בכוח.

שרון אלרעי-פרייס: בכל בית ספר באים ועושים וובינרים להורים לפני זה.

שרון אלרעי-פרייס: מסבירים להם, עונים להם על השאלות.

שרון אלרעי-פרייס: מי שמעוניין, מתחסן, ושלא יהיה כל מיני שאלות, רגע, מגיעים לחסן, זה החיסוני שגרה?

שרון אלרעי-פרייס: זה החיסוני קורונה?

שרון אלרעי-פרייס: יחסנו לי בכוונה את הילד במשהו שאני לא רוצה.

שרון אלרעי-פרייס: לא.

שרון אלרעי-פרייס: דווקא כדי להבהיר את זה אנחנו עושים את ההפסקה הזאת, אומרים, כרגע אנחנו מתרכזים בזה, וזה מחיר כבד להפסיק חיסוני שגרה, ולא לקחנו אותו בקלות ראש, אבל גם כדי לעשות את הבהירות הזאת עבור ההורים במדינת ישראל שידעו מה כרגע מחסנים בבתי הספר.

עידית סילמן: ברור.

עידית סילמן: שרון, אני רק רוצה שנייה ליישר קווים כי שואלים אותנו כאן לגבי מה שאמרנו.

עידית סילמן: בבתי חולים תינוקות מקבלים חיסונים כבר בימים הראשונים כשהם נולדים.

שרון אלרעי-פרייס: נכון, בלידה.

עידית סילמן: בלידה וישר לאחר מכן כשאימהות באמת גם יודעות שהם מקבלים.

עידית סילמן: גם לאחר מכן אחרי זמן מאוד קצר.

עידית סילמן: צריך לומר את זה, שכלל החיסונים האלה זה רוטינה שגרתית גם אחר כך בטיפות החלב, שאנחנו התרגלנו אליהם, וכאן מגיע חיסון, וזה בדיוק מה ששרון מציגה ואומרת, שאין שום סיבה שהוא יהיה שונה.

עידית סילמן: הוא כן שונה במבנה שלו ובצורה שלו, ואין לו השפעה באמת שהיא השפעה כמו שאנחנו מכירים באחרים, ארוכת טווח שנשארת בגוף הילדים לאורך שנים, נכון?

עידית סילמן: תקני אותי אם אני טועה.

שרון אלרעי-פרייס: בהחלט.

שרון אלרעי-פרייס: אני רק אגיד שחיסונים זה אחת ההמצאות שהצליחו לשפר דרמטית את בריאות הציבור, יותר מכל דבר אחר כמעט למעט שיפור סניטציה, שגם זה אחד הדברים החשובים, וכל מערך החיסונים שבו נותנים חיסונים בפרוטוקול מסודר, הרבה מאוד חיסונים, אגב, צריך לתת אותם מספר פעמים כדי לשמר את האפקט שלהם.

שרון אלרעי-פרייס: זה מערך שמתחיל באמת מהלידה.

עידית סילמן: רק אנחנו מתקנים פה לטובת מי שחשב, ששמע, שאמרנו שמקבלים חיסון לפני שהאימהות שלהם יודעות.

עידית סילמן: זה ביודעין, זה בתוך בתי חולים.

עידית סילמן: הכול בסדר גמור.

שרון אלרעי-פרייס: כל דבר נעשה בהסכמה, גם בחיסוני השגרה, כמובן גם בחיסון הזה.

שרון אלרעי-פרייס: שום דבר לא נעשה בלי הסכמה.

שרון אלרעי-פרייס: (הצגת מצגת) כשמסתכלים מבחינת מודיעינית על ווריאנטים בעולם, אתם רואים איך אנחנו יכולים להעלות את רמת החשש שלנו מווריאנטים.

שרון אלרעי-פרייס: הווריאנט הזה כרגע, האומיקרון, עלה כבר לדרגה הגבוהה ביותר, ווריאנט שמעורר התפרצות נרחבת.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו רואים את זה במערב אירופה, בעולם, ולמעשה הווריאנט הזה שהתחיל מ-3, תוך זמן מאוד קצר עלה לדרגה 5, לדרגה החמורה ביותר.

שרון אלרעי-פרייס: מה שחשוב לנו כדי להבין מה לעשות עם ווריאנט כזה או אחר זה השילוב של המהירות שלו, שבמקרה של ווריאנט אומיקרון מבוססת כבר ותיכף תראו את זה, עד כמה הוא מדבק ומתפשט בצורה מהירה, מול הסיכון שהוא יעשה אשפוז או תחלואה קשה או תמותה אל מול האלימות שלו.

שרון אלרעי-פרייס: את המרכיב הזה אנחנו עדיין לא יודעים אבל צריך להבין שגם אם ווריאנט הוא מאוד מהיר אבל פחות אלים, השילוב הזה שהוא מאוד מהיר יגרום לזה שבסוף יהיה עומס שעלול לפגוע ברציפות תפקודית גם למשל בבתי חולים.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו שומעים את זה כבר מאנגליה ותיכף תראו את זה גם בשקופיות, מצב שמגיעים מהדבקות נרחבות או מבידודים נרחבים למצב שמערכת לא יכולה לתפקד, ואנחנו חייבים לראות איך אנחנו נמנעים מהמצבים האלה במדינת ישראל, אבל כמובן גם הנושא של עומס אשפוזים ותחלואה קשה ותמותה.

שרון אלרעי-פרייס: אתם רואים את ההתפשטות בעולם, איך ב-27 בנובמבר ידענו על מעט מאוד מדינות בעיקר באזור אפריקה שבהם יש את הווריאנט הזה, וההתפשטות למעשה היא התפשטות מהירה בצורה שלא ראינו כזה דבר בעולם.

שרון אלרעי-פרייס: גם אם אנחנו מסתכלים על ווריאנט דלתא שהתחיל בהודו, לקח זמן להתפשטות הזאת.

שרון אלרעי-פרייס: פה אנחנו רואים התפשטות שהיא ממש ב- Fast Forwardשל כמה ימים.

שרון אלרעי-פרייס: אתם רואים שלצד מה שקורה באפריקה, ששם אנחנו כבר מבינים שיש התפשטות נרחבת וזה הווריאנט הדומיננטי, גם במערב אירופה ובארצות הברית אנחנו רואים כבר עלייה מאוד מהירה.

שרון אלרעי-פרייס: מה שכתוב למטה זה הדבר החשוב – המפה הזאת מייצגת את המידע הקיים, שזה אומר המקומות שמרצפים או המקומות שעושים בדיקתPCR שיכולה לראות את החסר של הגן שמחשיד לאומיקרון, ויש הרבה מאוד מקומות אפורים כאלה שאין לנו אפילו מידע לגביהם וככל הנראה גם בהם אם לא עכשיו, אז בקרוב יהיה התפשטות של אומיקרון.

שרון אלרעי-פרייס: גם פה רואים את זה בעצם, את העלייה המאוד מהירה.

שרון אלרעי-פרייס: בעצם אנחנו מדברים כרגע על מגפה כפולה.

שרון אלרעי-פרייס: בהרבה מאוד מדינות, אצלנו הייתה ירידה של גל הדלתא לא עד הסוף, לא לרמה של עשרות בודדות כמו שראינו בגל שלישי, אבל כן לרמה של 400–500 ליום.

שרון אלרעי-פרייס: יש מדינות שבמקביל לגל דלתא שמשתולל, בין אם בגרמניה, בדנמרק, גל דלתא מאוד ממושך, באנגליה, יש עכשיו גם עלייה של האומיקרון, שזה בקו האדום ולמעשה בגלל שהווריאנטים הלאה כל כך שונים אחד מהשני, אז יכול להיות באותו זמן התפשטות גם של הווריאנט הזה וגם של הווריאנט הזה, שזה אומר פשוט יותר אנשים חולים.

שרון אלרעי-פרייס: זה המשמעות של הדבר הזה.

שרון אלרעי-פרייס: אם קודם כשווריאנט דלתא החליף את הווריאנטים שקדמו לו, פה הוא כל כך שונה שהוא בעצם לא בהכרח יחליף אלא שני הווריאנטים האלה יהיו וזה אומר שתהיה תחלואה משניהם למעשה.

שמחה רוטמן: שאלה בקשר למדרג ההתראה, דרגה 5.

שמחה רוטמן: ההתפרצות הנרחבת, אם אני מסתכל על המספרים, יכול להיות סיטואציה שיהיה לנו גל אומיקרון אבל לא יהיה תחלואה קשה או תחלואה חמורה.

שמחה רוטמן: אנחנו לא יודעים.

שרון אלרעי-פרייס: זה בדיוק המצגת.

שרון אלרעי-פרייס: תיכף נדבר על זה.

שרון אלרעי-פרייס: אז קודם כל אנחנו נסתכל על אנגליה, שאנגליה היא אחד המקומות שגם מרצפים יותר, גם עושים את הבדיקות

שרון אלרעי-פרייס: PCR שיכולות להראות אם יש חשד, וגם מדווחים בצורה מאוד מסודרת, לכן אנחנו מאוד סומכים על הדיווחים ועל המידע שמגיע משם ומסתכלים לראות מה קורה שם.

שרון אלרעי-פרייס: בעצם אתם רואים בירוק בגרף למעלה את גל הדלתא, שעל גל הדלתא שהיה באמת רציף במשך הרבה מאוד שבועות, 40,000–50,000 הדבקות ביום וחייבים להגיד שבאנגליה המדיניות היא מאוד שונה מבחינת מגבלות.

שרון אלרעי-פרייס: אין מסכות, אין תו ירוק, אין בידודים של ילדים, באמת איזושהי מדיניות של לאפשר ללא הגבלות במחיר של 50,000 מאומתים ליום, ועל המצב הזה מתחיל גל אומיקרון שאתם רואים אותו באדום, שנמצא שם.

שרון אלרעי-פרייס: בגרף של הנקודות אתם יכולים לראות את העלייה באמת האקספוננציאלית המאוד מהירה שלא ראינו את זה.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו מדברים על עלייה אקספוננציאלית תמיד בווריאנט הזה אבל פה זה במהירות של הכפלה כל יומיים עם מקדם הדבקה שהוא 7.2.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו בחיים לא ראינו כאלה דברים.

מיכל מרים וולדיגר: בגרף השמאלי, השחור זה הדלתא?

שרון אלרעי-פרייס: השחור זה הדלתא, הקווים של הדלתא שהם היו באמת מאוזנים.

שרון אלרעי-פרייס: זה נשמע לא טוב אבל מאוזנים על 50,000 הדבקות יומיות, ועל הדבר הזה מגיע גל אומיקרון עם הנקודות האדומות, עם עלייה מ-50 מאומתים ליום לאלפים תוך שבועיים, עלייה מאוד מהירה, מקדם הדבקה של 7.

שרון אלרעי-פרייס: כשהיינו פה במקדם הדבקה 1.3, אנחנו הכפלנו כל עשרה ימים את המספרים.

שרון אלרעי-פרייס: זה מצב שבו כל יומיים המספרים מוכפלים ולכן זה עולה בכזאת צורה מהירה.

שרון אלרעי-פרייס: החיצים שאתם רואים זה פשוט איפה אנחנו נמצאים.

שרון אלרעי-פרייס: אם אנחנו לוקחים את המספרים של מדינת ישראל, אנחנו נמצאים בתחילת הגרף של אנגליה.

שרון אלרעי-פרייס: אני לא רוצה להשוות כי באמת אצלנו גם יש מסכות, גם יש תו ירוק, גם יש התנהגות אחרת, אז אולי זה לא יהיה 7.

שרון אלרעי-פרייס: גם זה יהיה 5 זה יהיה התפשטות מאוד מהירה כי זה הווריאנט.

שרון אלרעי-פרייס: אתם רואים איך הכפלת מספר המקרים, תוך כמה זמן היא קורית וזה לא רק במקום אחד.

שרון אלרעי-פרייס: רואים את זה בכל המקומות.

שרון אלרעי-פרייס: תוך יומיים ופחות פשוט המספרים מכפילים את עצמם, זאת אומרת זה זינוק מאוד מהיר בתחלואה.

שרון אלרעי-פרייס: זה לא רק באנגליה.

שרון אלרעי-פרייס: זה גם בדנמרק.

שרון אלרעי-פרייס: בשבועיים יש עלייה מ-0.5% ל-35% מהמקרים הם מקרים שחשודים לאומיקרון ועלייה מעשרות מקרים.

שרון אלרעי-פרייס: אתם רואים, הם היו במצב מאוזן בין הגלים ל-1,500 תוך שבועיים למעשה.

שמחה רוטמן: 1,500 מקרים ביום.

שרון אלרעי-פרייס: כן.

שמחה רוטמן: סליחה שאני מפקפק אבל זה לא נשמע מספר כזה גדול.

שרון אלרעי-פרייס: תסתכל באיזה מהירות.

עידית סילמן: היא דיברה איתך על העלייה האקספוננציאלית המעריכית של הדבר הזה והיא נתנה דוגמה.

שמחה רוטמן: אבל את מדברת על אחוזים מהמקרים.

שמחה רוטמן: כמה דלתא היה להם במקביל?

שרון אלרעי-פרייס: להם לא היה הרבה דלתא במקביל.

שרון אלרעי-פרייס: זה בדיוק הנקודה.

שרון אלרעי-פרייס: הם התחילו את הדבר הזה עם תחלואה מאוד נמוכה לעומת אנגליה שהתחילו עם 50,000, תחלואה מאוד גבוהה בדלתא, מתמשכת.

שרון אלרעי-פרייס: בדנמרק הם התחילו עם תחלואה מאוד נמוכה ועלייה מאוד מהירה.

שמחה רוטמן: אני שואל ממוקד, האם האומיקרון בדנמרק, אנגליה, אמרת שזה מתווסף.

שמחה רוטמן: האם בדנמרק הוא מחליף דלתא או מתווסף לדלתא?

שמחה רוטמן: האם בתאריך 30 בנובמבר 2021 היו לצורך העניין 6,000 חולים והיום יש 6,000 חולים, רק שהחלק של האומיקרון גדל או שזה מתווסף?

שרון אלרעי-פרייס: זה לא מתווסף.

שרון אלרעי-פרייס: זה המקרים שיש של תחלואה בדנמרק.

שרון אלרעי-פרייס: זה אומר שבהתחלה היה להם עשרות בודדות.

שמחה רוטמן: של אומיקרון.

שרון אלרעי-פרייס: לא.

שרון אלרעי-פרייס: הגרף מראה את האחוז של האומיקרון שעולה בתוך המדינה.

שרון אלרעי-פרייס: הם הגיעו לזה מתחלואה יחסית נמוכה בהתפרצות שהולכת ועולה.

שרון אלרעי-פרייס: אני אומרת שוב, כמו שראיתם בגרף הראשון שמדובר על מגפה כפולה, זה ככל הנראה לא יחליף.

שרון אלרעי-פרייס: יהיו אנשים שייבדקו בדלתא ויהיו אנשים שייבדקו באומיקרון, ויכול להיות גם תיאורטי שאותו בן אדם ייבדק גם וגם, אבל הבעיה שלנו היא לא עם אותו בן אדם נבדק גם וגם, אלא דווקא אם יש אוכלוסיות שנדבקות בשני סוגים של ווריאנטים וזה לא מחליף אחד את השני, אז זה אומר תחלואה פשוט יותר גבוהה.

שרון אלרעי-פרייס: הדבר הזה מראה עלייה מאוד מהירה של מקרים, זה מה שחשוב פה, וההבנה שההתפתחות הזאת היא התפתחות מאוד מהירה ולכן אנחנו נדרשים לעשות צעדים עוד לפני שיש לנו את כל התמונה.

שרון אלרעי-פרייס: כשהיה לנו את ווריאנט דלתא, ההתפתחות הייתה יותר איטית.

שרון אלרעי-פרייס: הייתה מאוד מהירה יחסית למה שידענו קודם, אבל הייתה יחסית לווריאנט הזה איטית, וידענו שיש שם עלייה בתחלואה קשה ותמותה.

שרון אלרעי-פרייס: ראינו את כל התמונה עוד לפני שזה הגיע.

שרון אלרעי-פרייס: כאן אנחנו יודעים שיש עליות מאוד גדולות בתחלואה במקומות השנויים, מקרים מאומתים אם נדייק, והמשמעות של תחלואה קשה ותמותה, אנחנו צריכים לראות איך היא מתפתחת, ויש תיכף שקופיות על זה.

שמחה רוטמן: שרון, אני מצטער שאני עוקץ על הנקודה הזאת כי אני לא מקבל תשובה ומה שאת אומרת לי לא מופיע במספרים.

שמחה רוטמן: אני מבקש תשובה, לא למרוח אותי, סליחה שאני אומר.

שמחה רוטמן: לפי מה שאני רואה את המספרים, אני רואה ב-30 בנובמבר 2021 5,348 סך מקרים כולל אומיקרון ולא אומיקרון ואני רואה ב-14 בדצמבר 4,326, דהיינו מספר כלל החולים החדשים בדנמרק לא היה גבוה יותר.

שמחה רוטמן: אחוז האומיקרון גדל, אין ספק, וזה מראה על התפשטות וצריך לטפל בזה, אבל אני שאלתי בכוונה וביקשתי לזה תשובה.

שמחה רוטמן: האם מדובר באומיקרון שמחליף דלתא או אומיקרון שמתווסף על דלתא?

שמחה רוטמן: אם הוא מחליף, אז יש לזה השלכות אחרות.

שמחה רוטמן: בניגוד למה שאמרת שבאנגליה, אני לא עקבתי אחרי הנתונים של אנגליה כי בדיוק נכנסתי בזמן השקף.

שמחה רוטמן: בדנמרק, לפחות לפי הטבלה שאתם הבאתם, אומיקרון, האחוז שלו מכלל החולים גדל, אבל המספר הכולל של חולי הקורונה לא גדל.

שמחה רוטמן: מה את עושה עם הנתון הזה?

נחמן אש: מספר המקרים בדנמרק עלה.

נחמן אש: אני לא מכיר את הטבלה הזאת, אולי שרון יודעת להסביר, אבל מספר המקרים בדנמרק עלה בצורה חדה.

שרון אלרעי-פרייס: לגמרי.

נחמן אש: אתה מסתכל שם על מספרי המקרים בפרופורציות לאוכלוסייה, הם בשיא.

שרון אלרעי-פרייס: בהתפרצות שיא.

נחמן אש: כן.

עידית סילמן: הרי ב-15 בדצמבר לא היו רק 147 מקרים.

שמחה רוטמן: 15, לא.

עידית סילמן: היו יותר.

עידית סילמן: אנחנו מדברים על טבלה שכנראה הופעתה באמת קרוב למועד וזה לא - - -

שרון אלרעי-פרייס: אני אסביר למה הבאנו את הטבלה הזאת.

שרון אלרעי-פרייס: הטבלה הקודמת על אנגליה מראה שהוא לא מחליף, הוא מתווסף.

שרון אלרעי-פרייס: על המקרים שיש של דלתא, יש עלייה אקספוננציאלית מאוד מהירה של אומיקרון.

שרון אלרעי-פרייס: הטבלה פה מנסה להראות שאותו דבר קורה בדנמרק, את הסיפור של הפרופורציה של העלייה של המקרים של האומיקרון.

שרון אלרעי-פרייס: זאת הייתה המטרה של הטבלה.

שרון אלרעי-פרייס: אם רוצים להראות את ההתפרצות בדנמרק, אפשר להביא את כל השקפים הרגילים של r World in Data שפשוט מראים כמה מקרים יש בדנמרק, ויש עלייה מאוד מהירה שם.

שרון אלרעי-פרייס: זה פשוט לא מפלח מה הוא דלתא ומה הוא אומיקרון ורצינו להראות את העלייה המהירה פה שיש בתוך שבועיים.

שרון אלרעי-פרייס: גם בנורבגיה יש דיווחים שלהם, פנימיים, רשמיים שמעריכים לעלייה שתוך שלושה שבועות הם צפויים ל-90,000 עד 300,000 מקרים ליום עם 50 עד 200 אשפוזים ליום.

שרון אלרעי-פרייס: גם בקנדה עלייה במקרים.

שרון אלרעי-פרייס: יש לכם את המצגת.

שרון אלרעי-פרייס: חבל שנעבור עליה.

שרון אלרעי-פרייס: בכל מקום שאליו האומיקרון נכנס, יש עלייה מאוד מהירה בהדבקות וממש גרף תלול שאנחנו יכולים לראות.

שרון אלרעי-פרייס: עכשיו השאלה היא מה אנחנו יודעים על התחלואה הקשה.

שרון אלרעי-פרייס: יכול להיות שהרבה מאוד אנשים נדבקים וזה מחלה מאוד קלה ולא משנה שום דבר.

שרון אלרעי-פרייס: אז נגיד ככה, קודם כל מדרום אפריקה שזה המקום הראשון שבו יש לנו את הנתונים, אנחנו רואים מהנתונים שלהם שהתמותה באשפוז היא כנראה 50% עד 60% פחות מאשר התקופה המקבילה בדלתא, אבל זה חשוב להגיד שזה לא מפולח, לא לפי מצב חיסוני ובערך 45% מהאוכלוסייה המבוגרת שם מחוסנת, ולא לפי מצב של החלמה, ואנחנו יודעים שהאוכלוסייה שם היא באחוז מאוד גבוה מחלימה.

שרון אלרעי-פרייס: לפי סקרים שלהם, בין 50% ל-70% מהאנשים, יש להם נוגדנים שמראים על תחלואה בעבר, אז אנחנו כן רואים שהגרף האפור שהוא הגרף של האומיקרון, בהשוואה לגלים הקודמים, לדלתא בכתום, אצלכם זה לביתא בכחול, יש פחות תמותה מתוך האשפוז.

שרון אלרעי-פרייס: יש עלייה באשפוזים שם, ובהתחלה היא הייתה גם עלייה אקספוננציאלית.

שרון אלרעי-פרייס: יכול להיות שעכשיו יש סימנים של האטה ראשונים בדרום אפריקה, אבל מה שחשוב יותר זה השקופית הבאה, וזה ההשוואה של אומיקרון ליתר הגלים.

שרון אלרעי-פרייס: לקחו את כל הגלים ושמו אותם על אותו גרף, זאת אומרת הזיזו אותם בזמנים שכולם ישבו על אותו גרף, ואתם רואים מצד שמאל לצד ימין את המקרים המאומתים, את אחוז הבדיקות החיוביות, באמצע את האשפוזים ומצד ימין את התמותה ואת התמותה העודפת בדרום אפריקה.

שרון אלרעי-פרייס: מה שאפשר לראות זה שהגל של האומיקרון מבחינת השיפוע, באיזה מהירות הוא עולה, הוא עולה הרבה יותר מהר מכל הגלים קודם, כולל מהדלתא שהיה הכי מהיר שראינו עד אותו זמן, כולל הבדיקות החיוביות שמזנקות בצורה מטאורית למעלה.

שרון אלרעי-פרייס: האשפוזים מתוך אותו גל, עדיין שיפוע מאוד תלול אבל אתם רואים לפי השיפוע גם בעין שהיא פחות, זאת אומרת שאנחנו רואים פחות אנשים שמתאשפזים באופן יחסי לזינוק המאוד מהיר במקרים, וגם בתמותה יש תמותה עודפת בדרום אפריקה גם בגל הזה.

שרון אלרעי-פרייס: יחסית לאשפוזים היא פחות ממה שראינו בגלים הקודמים.

שרון אלרעי-פרייס: מה הבעיה?

שרון אלרעי-פרייס: שכשיש משהו שהוא כל כך הרבה יותר מדבק, בצורה כל כך יותר מהירה והאנשים מחלימים לא באמת מוגנים מהדבקה ממנו, ואנשים מחוסנים, אנחנו יודעים ששני חיסונים אם הם לא טריים, פחות מגנים, ובוסטר מגן יותר טוב אבל גם מגן פחות טוב בהשוואה לדלתא, זה יורד מ-95% ל-75%, זאת אומרת האנשים שיכולים להידבק רבים יותר ולכן כשיש כמויות כל כך גדולות שיכולות להידבק ומהר, גם אם האלימות של הווירוס הזה יותר נמוכה, כדי שבסוף בשיקול זה יהיה מספיק נמוך, הוא צריך להיות בחמישית יותר נמוך מווריאנט דלתא כדי שאנחנו נגיד, בסדר, הוא יכול להתפשט, לא תהיה פה תחלואה קשה יותר מאשר בווריאנט דלתא.

שרון אלרעי-פרייס: אני מקווה שהנקודה הזאת ברורה כי זה נקודה קריטית.

שרון אלרעי-פרייס: כשיש ווריאנט שמתפשט מאוד מהר ויכול לפגוע בהרבה מאוד אנשים, בסופו של דבר הוא צריך לרדת באלימות שלו ל-20% כדי שזה יהיה בסדר והתחלואה הקשה לא תהיה יותר גבוהה מהגל הקודם.

שרון אלרעי-פרייס: מספיק שהוא יהיה רק בחצי פחות אלים, בגלל ההדבקה המאסיבית, בסוף אבסולוטית יהיו הרבה מאוד אנשים חולים קשה בבתי החולים.

שרון אלרעי-פרייס: זה דבר אחד.

שרון אלרעי-פרייס: הדבר השני זה שגם אם לא תהיה תחלואה קשה בכלל, נניח הוא לא עושה בכלל תחלואה קשה אבל הוא כן מביא אנשים לאשפוז, העומס על בתי החולים וההדבקות של הצוותים והבידודים של אנשים יגרמו לזה שעלולה להיות לנו בעיה ברציפות תפקודית.

שרון אלרעי-פרייס: זה דבר נוסף.

שרון אלרעי-פרייס: אני חושבת שמה שמבלבל באומיקרון זה הפער הזה בין ההדבקה המאוד מאסיבית.

שרון אלרעי-פרייס: הנתונים, יכול להיות שמראים לנו מדרום אפריקה שיש תחלואה שהיא אולי פחות קשה, אבל בשקופית הבאה אנחנו חייבים לדעת שיש הבדלים בינינו לבין דרום אפריקה והסיבות להבדלים האלה, שזה אוכלוסייה מאוד צעירה בדרום אפריקה.

שרון אלרעי-פרייס: בסך הכול רק 5.5% הם בגילאי 65, שזה הגילאים שבהם התחלואה הקשה והתמותה היא בסיכון יותר גבוה, כשבישראל אתם רואים, זה פי שניים, וגם כפי שאמרתי, שיעור שונה של מחלימים, אז אני יכולה להגיד שמחלימים הם לא מוגנים, הם עלולים להידבק בדיוק אותו דבר אבל יש אפשרות שכשאנשים מחלימים פוגשים את הווירוס הזה, הסיכוי שהם יחלו קשה עדיין יותר נמוך, ואת הדבר הזה אנחנו עדיין לא יודעים.

אורי מקלב: מאיזה תקופה אנחנו יודעים?

שרון אלרעי-פרייס: על דרום אפריקה אני לא יודעת להגיד.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו יודעים מהנתונים של מדינת ישראל לא על אומיקרון אלא על דלתא, שאנשים מחלימים לאורך זמן, גם אצלם יש דעיכה של הנוגדנים ודעיכה במוגנות.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו יודעים את זה ולכן ההמלצה, זה התחיל מלאפשר לאנשים וכשראינו את הנתונים האלה אמרנו, גם מחלימים נדרשים לעשות חיסון לאחר שישה חודשים.

שרון אלרעי-פרייס: מאפשרים להם אחרי שלושה חודשים.

אורי מקלב: אם את אומרת שהאינדיקציה של מחלימים היא משמעותית ומשפיעה, אבל אם זה מחלימים ותיקים, אז אין איזה פילוח - - -

שרון אלרעי-פרייס: נכון, ולכן את הדבר הזה אנחנו עוד לא יודעים.

שרון אלרעי-פרייס: בטח מדרום אפריקה אין לנו את הנתונים האלה.

שרון אלרעי-פרייס: הנתונים שלהם על מחלימים זה בגדר סקרים סרולוגיים.

שרון אלרעי-פרייס: מסקר סרולוגי אתה לא יודע מתי בן אדם החלים אבל זה שני ההבדלים הגדולים, גם גיל האוכלוסייה שם וגם מידת המחלימים באוכלוסייה.

שרון אלרעי-פרייס: היה להם גל מאוד גבוה של ביתא, גל מאוד גבוה של דלתא, אז אנחנו לא יכולים בהכרח להשוות.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו כן נסתכל מאוד מקרוב מה קורה גם בדנמרק וגם באנגליה, ולכן הזמן שאנחנו קנינו בסגירה נרחבת של מדינות באפריקה, בשינוי שיטת הבדיקות שלנו כדי לזהות אנשים חשודים מייד עם בדיקת ה-PCR שלהם, בעבודה מאוד אינטנסיבית של לשכות הבריאות עם מפקדת אלון על כל מקרה של חשוד, לנסות כמה שיותר לקטוע את שרשראות ההדבקה, כל הדברים האלה קנו לנו זמן, בעצם שיש לנו אפשרות להסתכל כרגע וללמוד ממדינות אחרות לפני שזה מתפשט בצורה נרחבת פה, ומה שאנחנו רואים כרגע זה שיש הדבקות בעיקר באנשים מחוסנים עם שני חיסונים אבל יש גם הדבקות בבוסטר, פחות מאשר חלקם באוכלוסייה, זאת אומרת, ככל הנראה אנשים עם בוסטר בכל זאת נדבקים פחות.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו מחכים לראות מדנמרק, שם זה יהיה מאוד חשוב לראות עד כמה התחלואה שלהם קשה ועד כמה הם מוגנים מזה.

שרון אלרעי-פרייס: אתם רואים מאנגליה, זה באמת נתונים ראשונים ולכן זה עוד לא ברמה של שיעורים, אבל אתם רואים את העלייה מיום ליום בכמות הפטירות שהם רואים.

שרון אלרעי-פרייס: מה יהיה השיעור בסוף, זה יהיה החלק החשוב ולא רק המספרים הבודדים האלה יש דוחות שמוציאים באנגליה, מספר דוחות שאני אראה לכם פה, אחד מה- Imperial College שאומרים שאין עדות שאומיקרון עצמו גורם לפחות אשפוזים מדלתא.

שרון אלרעי-פרייס: הסיכון להדבקה חוזרת שהם רואים הוא פי חמש מדלתא.

שרון אלרעי-פרייס: החלמה כמו שאמרנו, מקנה רק 20% הגנה.

שרון אלרעי-פרייס: המועילות של החיסון של שלוש מנות פייזר כנגד הדבקה תסמינית אצלם היא בין 55% ל-80% ואין להם עדיין נתונים על תחלואה קשה מבין אנשי הבוסטר, וההדבקה באומיקרון היא משמעותית בכך שרואים את זה בהדבקה של בני בית שהיא פי שלוש יותר ממה שראו בדלתא.

שמחה רוטמן: החלמה של 20% זה תלוי בשאלה מתי הבן אדם החלים?

שרון אלרעי-פרייס: סביר להניח.

שמחה רוטמן: יש איזשהו פילוח נתונים על זה?

שרון אלרעי-פרייס: משלהם אין לנו.

שרון אלרעי-פרייס: זה לא מפורט ככה.

שרון אלרעי-פרייס: מבחינת הדוח של ה-Public Health England, אתם רואים שוב, מועילות החיסון כנגד הדבקה סימפטומטית, שתי מנות בלבד, חשוב לומר, האנשים במדינת ישראל שנמצאים עם שתי מנות ולא קיבלו מנת בוסטר, יכול להיות שהם מסתובבים ומרגישים שהם מוגנים.

שרון אלרעי-פרייס: הם לא מוגנים.

שרון אלרעי-פרייס: המוגנות יורדת ל-35%, זאת אומרת שהסיכוי שלהם למחלה תסמינית, אני לא יודעת לגבי ההמשך אבל למחלה תסמינית המועילות יורדת בצורה מאוד משמעותית עם שיקום של זה בעצם ל-75% למי שיש בוסטר.

שרון אלרעי-פרייס: שוב, הדבר החשוב יהיה לנסות להבין על תחלואה קשה לאנשים עם בוסטר, כי זאת תהיה השאלה הגדולה שאין לנו עדיין תשובה עליה.

שרון אלרעי-פרייס: גם מודלים שלהם שלמעשה חוזים שבגלל המידבקות הגבוהה, בגלל שהוא מתפשט כל כך מהר תהיה עלייה חדה במאומתים וכתוצאה מכך גם במאושפזים וגם בתמותה, והנושא שתהיה משמעות גם על כוח עבודה ורציפות תפקודית.

שרון אלרעי-פרייס: מה שרואים, שגם כיום כשעוד אין תחלואה קשה ותמותה באנגליה, כבר שירות האמבולנסים נפגע ורבע ממנו לא מצליח לעבוד בגלל אנשי צוות שחלו באומיקרון.

שרון אלרעי-פרייס: דיווחים מלונדון על הדבקות וקושי באיוש משמרות בגלל הבידודים הנרחבים.

שרון אלרעי-פרייס: גם לדבר הזה צריך לתת את הדעת.

שרון אלרעי-פרייס: המגבלות שבינתיים ננקטות בעולם, אתם רואים פה איסור טיסה וכניסה לשוהים בדרום אפריקה מהרבה מאוד מדינות בעולם.

שרון אלרעי-פרייס: באוסטרליה, ניו זילנד, יפן ואוסטריה ממשיכה המדיניות של לאסור כניסת תיירים.

שרון אלרעי-פרייס: יש חובת מלוניות לאזרחים שלהם בבריטניה וניו זילנד.

שרון אלרעי-פרייס: קנדה אוסרת כניסה של לא מחוסנים ותיירים שלא מארצות הברית.

שרון אלרעי-פרייס: מרוקו סוגרת את השמיים לטיסות.

שרון אלרעי-פרייס: ברחבי אירופה, שם יש קושי יותר משמעותי בגלל התנודתיות ללא גבולות בעצם, אבל איסור כניסה ללא מחוסנים כולל בין המדינות.

שרון אלרעי-פרייס: אני לא אקרא את הכול.

שרון אלרעי-פרייס: CDC ממליץ להימנע מביקור ב-70 מדינות ברחבי העולם וה-ECDC ממליץ לאירופאים להפסיק נסיעות שהן לא חיוניות כגון טיולים.

שרון אלרעי-פרייס: מבחינת מגבלות בתוך המדינה, אז אנגליה השיתה תו ירוק לאירועים רבי משתתפים.

שרון אלרעי-פרייס: צריך להבין שבשביל אנגליה זה שינוי מאוד משמעותי במדיניות כי באמת לא היה למעשה מגבלות שם.

שרון אלרעי-פרייס: המלצה על עבודה מהבית ושוקלים סגר של שבועיים אחרי חג המולד, דברים שהם לא עשו בדלתא.

שרון אלרעי-פרייס: בהולנד יש סגר שממשיך עכשיו עד אחרי חג המולד, שיימשך לשבועיים ויכול להיות שהם ייאלצו להאריך אותו.

שרון אלרעי-פרייס: בדנמרק יש סגירה של בתי ספר, סגירה של מקומות בילוי וסגירה של אירועים המוניים.

שרון אלרעי-פרייס: בצרפת יש הגבלה בחגיגות ראש השנה האזרחי והחמרת תנאי התו הירוק למחוסנים ומחלימים.

שרון אלרעי-פרייס: לפני זה אפשר היה להציג תוצאת בדיקה שלילית.

שרון אלרעי-פרייס: הם ביטלו את זה.

שרון אלרעי-פרייס: באירלנד סגירת מסעדות ופאבים.

שמחה רוטמן: שנייה, אם אפשר להתעכב על זה.

שמחה רוטמן: אני עכשיו בגלל הבידוד עשיתי ב-24 שעות האחרונות שתי בדיקות PCR.

שמחה רוטמן: יצאתי שלילי.

שמחה רוטמן: הסיכוי שאני מדביק פה אנשים באומיקרון הוא קטן יותר מאשר מישהו שהוא מחוסן ומחלים, גם אם לא הייתי מחוסן ומחלים, כי אני, יש לי מה שנקרא תעודה שאני בלי אומיקרון כרגע, ולעומת מחוסן שאמרנו שאנחנו לא יודעים כמה הוא לא מעביר, ומחלים בוודאי אמרנו שיכול מאוד להיות שהוא מעביר, אז מה ההיגיון בצעד לבוא ולעשות הגבלה למחוסנים ומחלימים ולא לבעליPCR שלילי?

שרון אלרעי-פרייס: אז קודם כל אני אתקן במשהו שאמרת, שברגע שאתה עם PCR שלילי, יש לך את התעודה שאין לך קורונה.

שרון אלרעי-פרייס: זה כבר לא נכון כי אנחנו יודעים עוד מתחילת המגפה שבין 20% ל-30% מהמקרים ישfalse negative בבדיקה ולכן זה חלק מהמורכבות במגפה הזאת.

שרון אלרעי-פרייס: הדבר השני זה שאנחנו רואים גם בבדיקות שלנו של נתב"ג, שהרבה מאוד פעמים בגלל שהווריאנט הזה, העומס הנגיפי שלו עולה מאוד מהר, יכול להיות לך בדיקה ביום אחד שהיא בדיקה גבולית שבקושי הצליחו לאתר אותה, ויום למוחרת יש עלייה מאוד מהירה ועומס נגיפי כזה שהבן אדם יכול להפוך להיות מדבק, זאת אומרת בדיקה מאתמול, לא בטוח שהיא מחזיקה הרבה זמן, אבל אני מניחה שחלק מהאמירה פה היא ההבנה שבסופו של דבר החיסון זה המענה, ולנסות לתמרץ אנשים להתחסן, אני מניחה - - -

שמחה רוטמן: זאת אומרת המטרה היא יותר תמרוץ מאשר הגנה.

שרון אלרעי-פרייס: אני מניחה שכן.

שרון אלרעי-פרייס: גם במדינות אחרות בעולם האמירה לאורך כל הזמן הייתה להכניס מחוסנים ומחלימים, מה שאגב לא נעשה במדינת ישראל.

שרון אלרעי-פרייס: במדינת ישראל תמיד אפשרנו בתוך התו הירוק בדיקות, אבל בהרבה מאוד מדינות הלכו למקומות שמכניסים רק מחוסנים ומחלימים בתו הירוק, עוד לפני הווריאנט, מתוך מטרה לעודד חיסונים כאמירה עיקרית של התו הירוק.

גור בליי: ד"ר אלרעי-פרייס, עוד שאלה בהקשר הזה.

גור בליי: הנתונים מאחד השקפים הקודמים שהראית דובר על זה שגם אם זה לא מגן מפני הדבקה, אז נתונים רשמיים מראים שלפחות הבוסטר מגן מפני לא רק מחלה קשה אלא מחלה סימפטומטית.

גור בליי: יכול להיות שזה אומר שגם האדם יהיה פחות מדבק בגלל זה, זאת אומרת המחוסן והמחלים, אם יש לו 75% הגנה ממחלה סימפטומטית, אז זה אומר שהעומס הנגיפי יותר נמוך ולכן גם במובן הזה הוא יהיה פחות מדבק.

גור בליי: אני אומר את זה בהקשרים של תו ירוק.

שרון אלרעי-פרייס: אז זה מה שאנחנו ראינו לאורך כל הזמן.

שרון אלרעי-פרייס: ראינו שאנשים מחוסנים, שוב, קשה להגיד את זה על האומיקרון ספציפית כי אין לנו את הנתונים האלה, אבל ראינו לאורך כל המגפה שאנשים מחוסנים, הסיכוי שלהם להידבק הוא יותר נמוך ואם הם נדבקו, העומס הנגיפי שלהם הוא יותר נמוך, זאת אומרת הם מדבקים לתקופה יותר קצרה.

שרון אלרעי-פרייס: הם פחות מדבקים אנשים אחרים.

שרון אלרעי-פרייס: בווריאנט דלתא ולפניו לא ראינו אירועים של superspreading avance כאלה ממישהו שהיה מחוסן.

שרון אלרעי-פרייס: שוב, צריך להגיד את זה באיזושהי הסתייגות כי הלא האומיקרון זה משהו חדש שאנחנו עוד לא יודעים את הכול, אבל כן, חלק מהעניין הזה, אנחנו מניחים שמחוסנים כמו שהיה עד עכשיו, הם פחות מדבקים מאחרים גם אם נדבקים, אבל זה דורש הוכחה גם לגבי - - -

גור בליי: עוד שאלה, לא התייחסת, איזשהו מחקר שראיתי שמתייחס למחקר מעבדה גם לגבי העניין של התחלואה הקשה לגבי העובדה שהאומיקרון לכאורה מתקשר פחות לתאי ריאה או משהו כזה.

שרון אלרעי-פרייס: כן, אז יש עבודה.

שרון אלרעי-פרייס: צריך לקחת אותה קצת בהסתייגות כי העבודה הזאת היא עבודה שנעשית במעבדה לא באמת על תאים אלא אורגנואידים שזה משהו שיצרו במעבדה כדי לנסות לדמות תאי ריאה, ושם זה נראה שהיכולת של הווירוס הזה להיכנס לתוך תנאי מעבדה האלה היא פחות טובה מאשר ווריאנט דלתא ויכול להיות שזה חלק ממה שיוצר את מה שרואים, שיכול להיות שזה ווריאנט שהוא פחות אלים מדלתא.

שרון אלרעי-פרייס: צריך לקחת את זה בהסתייגות כי זה לא באמת תנאים בתוך גוף האדם.

שרון אלרעי-פרייס: בתוך גוף האדם כשהווריאנט נכנס, הוא גם יוצר סערה ציטוקינית, סערה דלקתית מאוד גבוהה שפוגעת בעוד מערכות.

שרון אלרעי-פרייס: זה לא רק הכניסה לתאי הריאה שפוגעת, אבל כן זה אחד המנגנונים שחושבים שאולי זה נותן לנו את ההסבר למה יתכן ויש מחלה שהיא יותר קלה.

זאב בנימין בגין: את נקטת במושגים איכותיים לגבי היתרון בחיסון, פחות הדבקה ואם הדבקה, פחות עומס וכן הלאה, אבל אני לא זוכר ששמעתי לא רק היום, מספרים בעניין הזה.

זאב בנימין בגין: יש בכל זאת איזה שהן הערכות, 30% פחות, 50% פחות.

זאב בנימין בגין: אם אין, אז אין, אבל זה יועיל.

שרון אלרעי-פרייס: היה פה על השקפים ולא אמרתי את זה, אבל אני אגיד את זה, ויש גם עוד שקופית שאנחנו יכולים להראות אותה אם אתם רוצים.

שרון אלרעי-פרייס: צריך להבין שיש שתי דרכים לבדוק מועילות של חיסון או להעריך מועילות של חיסון, אחת זה במעבדה שלוקחים פשוט וירוסים, שמים עלים סרום עם נוגדנים ורואים עד כמה הנוגדנים האלה מצליחים לנטרל את הגדילה של הווירוס.

שרון אלרעי-פרייס: בדבר הזה אנחנו יודעים שאנשים שקיבלו שתי מנות חיסון והחיסון שלהם כבר לא טרי, היכולת שלהם לנטרל את וירוס האומיקרון היא יורדת פי 41 לעומת ווריאנט דלתא, אבל זה במעבדה.

שרון אלרעי-פרייס: כשלוקחים אנשים עם בוסטר, היכולת לנטרל עולה בחזרה בערך פי עשר, זאת אומרת שיש איזושהי שיקום בסרומים של אנשים עם בוסטר.

שרון אלרעי-פרייס: הנוגדנים שלהם יותר טובים ומצליחים לנטרל יותר טוב את ווריאנט האומיקרון.

שרון אלרעי-פרייס: זה לא טוב כמו שהם נטרלו את הדלתא.

שרון אלרעי-פרייס: יש פה איזושהי מידה של יכולת של הווריאנט הזה לא לחמוק מהחיסון אבל שהחיסון ישפיע עליו פחות.

שרון אלרעי-פרייס: זה מה שאנחנו יודעים מהמעבדה.

שרון אלרעי-פרייס: הדבר השני, לבדוק מועילות של חיסון זה פשוט לראות באוכלוסייה עד כמה אנשים נדבקים, ובשביל זה אנחנו צריכים נתונים טובים שאנחנו יודעים מי מחוסן ומי לא מחוסן ואת שיעורי ההדבקות.

שרון אלרעי-פרייס: את הנתונים האלה לא היה לנו מדרום אפריקה.

שרון אלרעי-פרייס: בדרום אפריקה לא הצלחנו לקבל נתונים כאלה.

שרון אלרעי-פרייס: מאנגליה הצלחנו לראות.

שרון אלרעי-פרייס: הם פרסמו את הדבר הזה, שזה כבר היה על כמה מאות אנשים שנדבקו ואצלם כן ידוע סטטוס חיסוני ואפשר לעשות את הניתוחים האפידמיולוגיים היותר מורכבים האלה, שהמעילות של החיסון של בוסטר היא 75% כהגנה כנגד האומיקרון.

שרון אלרעי-פרייס: לומר שנגד הדלתא זה היה 95%, זאת אומרת שיש פה ירידה, וזה הדבקה תסמינית.

שרון אלרעי-פרייס: על התחלואה הקשה אנחנו עוד לא יודעים, גם לא מאנגליה.

שרון אלרעי-פרייס: אם אנחנו חוזרים למשוואה שלנו, המהירות, אנחנו יודעים שהמהירות של האומיקרון היא פי שלוש-ארבע ביחס לדלתא, גם בגלל שהוא מדבק יותר וגם בגלל שיש לו איזושהי יכולת לאכוף את החיסון ולעקוף הגנה מהחלמה של אנשים, מהנוגדנים שהיו בעבר.

שרון אלרעי-פרייס: מבחינת שיעור האשפוז או התחלואה הקשה, יש מידע אנקדוטלי.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו עוד לא יודעים את זה טוב.

שרון אלרעי-פרייס: המידע שיש כרגע הוא בעיקר מדרום אפריקה, שציינתי את ההסתייגויות לגביו.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו מסתכלים על זה, מקווים שמה שאנחנו רואים זה נכון, אבל אנחנו לא יודעים אם זה בדיוק מה שיהיה אצלנו, כשיש אצלנו 2.5 מיליון אנשים לא מוגנים ולא מחלימים.

שרון אלרעי-פרייס: המידע המערבי יהיה קיים תוך שבוע-שבועיים ולכן קניית הזמן הזאת הייתה חשובה.

שרון אלרעי-פרייס: הסיפור של רמת העומס והמחיר, גם אם התחלואה לא תהיה קשה, העומס הזה, הנטרול של צוותים במקומות עלול לגרום לבעיה ברצף טיפולי.

שרון אלרעי-פרייס: זה בעצם הסיכום: ווריאנט בעל יתרון שמתפשט בעולם, משמעות מאוד גדולה בזמן הקרוב לזליגה שלו גם פה.

שרון אלרעי-פרייס: צריך להגיד, דרך אגב, עוד משהו על עניין ההדבקות.

שרון אלרעי-פרייס: גם בדרום אפריקה אבל גם באירופה רואים שרוב ההדבקות הן בצעירים כי זה התחיל במסיבות כריסטמס.

שרון אלרעי-פרייס: שלושת רבעי מההדבקות באירופה, בבריטניה, בדנמרק הן בצעירים, ומה שיהיה חשוב לראות זה מה קורה כשההדבקה הזאת עכשיו עוברת להיות אצל המבוגרים ושם נראה את התחלואה הקשה והתמותה.

שרון אלרעי-פרייס: תמונת המצב של אומיקרון בישראל, אז אתם רואים שאנחנו נמצאים, זה נכון לאתמול בשעה 15:00, עם 175 מאומתים מרוצפים ועוד 380 בחשד גבוה.

שרון אלרעי-פרייס: עדיין רוב המקרים הם מקרים שהם חוזרי חו"ל ומגעים שלהם, אבל כבר מתחילים להיות לנו - - -

עידית סילמן: אנחנו מעריכים שיש נוספים שאנחנו לא יודעים עליהם.

שרון אלרעי-פרייס: נכון.

אוסאמה סעדי: כמה זה מחוזרים מחו"ל וכמה זה הדבקה בקהילה?

עידית סילמן: ההדבקה בקהילה היא מאוד גדולה, אבל זה בעיקר מגיע מבחוץ.

שרון אלרעי-פרייס: תיכף תראו את זה ויזואלית יותר ברור.

מיכל מרים וולדיגר: ה-661 הם חדשים?

מיכל מרים וולדיגר: כלומר, זה לא משהו שהגיע לפני אומיקרון.

עידית סילמן: זה המרוצפים ועם החשודים לאומיקרון.

שרון אלרעי-פרייס: זה המקרים של הקורונה החשודים לאומיקרון.

שרון אלרעי-פרייס: אני הייתי מורידה את המקרים של החשד הנמוך.

שרון אלרעי-פרייס: החשד הנמוך, לא הייתי סופרת אותם כי רוב המקרים האלה לא מתבררים כאומיקרון.

שרון אלרעי-פרייס: בודדים מהם כן, אבל אנחנו מדברים על משהו כמו 550 מקרים שהם או מרוצפים ידועים או חשד גבוה.

עידית סילמן: כן, חבר הכנסת אלון.

אלון טל: כן, אני רק רציתי לשאול, המספר הזה של 41 שהחלימו, זה שיעור שמשקף את שאר הווריאנטים?

שרון אלרעי-פרייס: לא, לא, החלימו זה אמירה רפואית.

שרון אלרעי-פרייס: מה זה אומר החלימו?

שרון אלרעי-פרייס: זה אומר שהם סיימו את תקופת ימי המחלה שלהם ויש להם תעודת מחלים.

שרון אלרעי-פרייס: הם סיימו את תקופת ימי הבידוד עקב זה.

אלון טל: אז אני שואל, מתוך ה-175 האם הקצב או הזמן שלקח עד שהם החלימו הוא ארוך יותר, קצר יותר?

שרון אלרעי-פרייס: קודם כל, ההחלמה לקורונה היא החלמה שמבוססת על הסימפטומים של הבן אדם.

שרון אלרעי-פרייס: ההחלמה המינימלית היא עשרה ימים.

שרון אלרעי-פרייס: השלושה האחרונים צריכים להיות ללא סימפטומים וזה המינימום.

אוסאמה סעדי: גם אם הוא מחוסן?

שרון אלרעי-פרייס: כן.

שרון אלרעי-פרייס: ברגע שבן אדם מאומת, הוא מאומת.

עידית סילמן: גם אם הוא מחוסן וחלה.

שרון אלרעי-פרייס: נכן, הוא חלה.

אוסאמה סעדי: אם הוא חולה אז צריך שבועיים?

שרון אלרעי-פרייס: בוא נעשה רגע הבדל בין אנשים שנמצאים בבידוד כי הם מגעים לעומת אנשים שנמצאים בבידוד כי הם מאומתים.

שרון אלרעי-פרייס: נדבר כרגע על אנשים שהם מאומתים לקורונה.

שרון אלרעי-פרייס: אנשים מאומתים לקורונה נדרשים להיות בעשרה ימי מחלה, כשהשלושה האחרונים שלהם הם ללא סימפטומים, זאת אומרת מישהו שחווה את המחלה הזאת בצורה קלה ולא היו לו סימפטומים בכלל, מינימום ימי המחלה שלו זה עשרה ימים, וכמובן שאם בן אדם מרגיש לא טוב, הוא מאושפז, הוא מדוכא חיסון וכו', אז זה יכול להיות יותר, אבל המינימום זה עשרה ימים.

שרון אלרעי-פרייס: לגבי האומיקרון מה שאנחנו ראינו עם המקרים הראשונים, בבדיקות חוזרות של PCR ראינו ערכי CTשמייצגים לנו עומס נגיפי.

שרון אלרעי-פרייס: ראינו עומס נגיפי שיורד בימי המחלה, ולכן מתוך מחשבה שיכול להיות שהאנשים האלה בווריאנט הזה מדבקים זמן ארוך יותר ולא רק עשרה ימים, הארכנו את ימי המחלה שלהם ל-14 יום.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו כרגע עושים בדיקה של הנושא הזה.

שרון אלרעי-פרייס: גייסנו אנשים מאומתים ואנחנו עוקבים אחריהם ומנסים לגדל וירוסים בתרבית ולעשות בדיקות

שרון אלרעי-פרייס: PCR כדי לוודא האם נדרשים באמת ה-14 יום האלה או שאפשר לחזור לעשר, ואולי באנשים מחוסנים אפילו לפחות.

שרון אלרעי-פרייס: זה משהו שנמצא כרגע בבדיקה.

שרון אלרעי-פרייס: בגלל שאנחנו ראינו שכשהם יוצאים מבידוד, יש להם עוד בדיקת אנטיגן חיובית שזה אומר שהווירוס יכול להיות חי, הארכנו את ימי הבידוד האלה.

שרון אלרעי-פרייס: מבחינת המגעים, הרבה זמן, כבר תקופה מאוד ארוכה הבידוד לקורונה למי שהיה חשוף למגע הוא 14 יום וניתן לקצר אותו עם שתי בדיקות בכניסה וביום 7, ואם שתיהן שליליות, לעשות בידוד של שבעה ימים.

שרון אלרעי-פרייס: אתם רואים את הפילוח למוגנים ולא מוגנים.

שרון אלרעי-פרייס: הסיבה לזה שיש הרבה יותר מוגנים זה בגלל שרוב התחלואה שלנו הגיעה מחו"ל.

מיכל מרים וולדיגר: אמרת שאלה במגעים הם יכולים או 14 יום או שתי בדיקות, אחד בהתחלה ומתי השני?

שרון אלרעי-פרייס: יום 7.

מיכל מרים וולדיגר: בין אם מחוסנים ובין אם לא?

שרון אלרעי-פרייס: כן.

אלון טל: נאמר לי שיש הבדל בין מי שחשוף לאומיקרון לבין מי שנחשף - - - .

אלון טל: יש הבדל?

שרון אלרעי-פרייס: כרגע האבחנה מבחינת מגעים.

שרון אלרעי-פרייס: מי שהוא מגע של דלתא או כל ווריאנט אחר, מחוסנים ומחלימים, לא נדרשים למי שיש תו ירוק לצורך העניין, לא נדרשים לבידוד.

שרון אלרעי-פרייס: עם הכניסה של הווריאנט הזה שראינו שיש בו הרבה מאוד מוטציות ויכול להיות שהוא עוקף חיסון, שינינו את ההנחיה ואמרנו, כולם כרגע נכנסים לבידוד כי אנחנו לא יודעים מה ההשפעה של הדבר הזה.

שרון אלרעי-פרייס: זה חלק מהבדיקות שאנחנו עושים כרגע, אם אפשר להקל על אנשים שהם מחוסנים או מחלימים ולאפשר להם בידוד יותר קצר אחרי שהם באו במגע עם חולה.

אלון טל: אז אם אנחנו שזה שהדביק אותך הוא לא חולה באומיקרון, עדיין זה שבעה ימים?

שרון אלרעי-פרייס: אם ידוע שהבן אדם שהדביק הוא לא אומיקרון, אין חשד גבוה לאומיקרון, זה תנאי הבידוד הרגילים, זאת אומרת מי שמוגדר מחזיק תעודת מתחסן במדינת ישראל, לא נדרש לבידוד, ומחלים לא נדרש לבידוד, ומי שלא, כן נדרש לבידוד כמו קודם.

שרון אלרעי-פרייס: השינוי היה רק לגבי אנשים עם חשיפה לחשד גבוה לאומיקרון.

שמחה רוטמן: בקשר לחשיפה מאומיקרון, השינוי שחל, יש לו שני חלקים, חלק אחד של הנושא שמוגנים נכנסים לבידוד.

שמחה רוטמן: חלק שני, להבנתי, לפחות מהחוויה האישית שלי זה לא עומד בכללים של ה-2 מטר אלא לוקחים עוד איזה מקדם בטיחות, לפחות לגביי.

שמחה רוטמן: איפה הכללים האלו כתובים?

שמחה רוטמן: וזה העיקר, כי נכון להיום באתרים הכללים האלה לא כתובים.

שמחה רוטמן: זה בהחלטה של רופא מחוזי.

שמחה רוטמן: אני יכול להגיד, בכנסת פה רוב האנשים, ודיברתי על זה גם עם חברי כנסת אחרים שנכנסו פה לבידוד, זה היה גזירה שאתה אפילו לא מוצא מאיפה זה כתוב.

שמחה רוטמן: אני לא הייתי בשני מטר.

שמחה רוטמן: כן נכנסת, לא נכנסת.

שמחה רוטמן: זה לא מוסדר.

שמחה רוטמן: יש לכם איזה שהן תקנות שהולכות להסדיר את זה?

שרון אלרעי-פרייס: קודם כל אני אגיד שכשיש מגפה והתפרצות של ווריאנט חדש, לא הכול מוסדר, וחלק מזה זה שיקול של רופא מחוזי שעושה את החקירה האפידמיולוגית עם הצוות שלו ומחליט עד כמה הסיכון הוא גבוה ועד כמה הוא נמוך.

שרון אלרעי-פרייס: כשהדברים מתקדמים ומתבהרים וחלק מערפל הקרב שוקע, אז אתה יודע להגיד את החוקים.

שרון אלרעי-פרייס: כשיש ווריאנט חדש שמדבק מאוד ואנחנו לא יודעים מה המשמעות שלו, אז כן לוקחים מקדמי ביטחון, ואני רק אגיד שמהאירוע בכנסת יש ארבעה מאומתים.

שמחה רוטמן: שרון, את מגיבה כאילו אני תוקף אותך.

שמחה רוטמן: אני לא תוקף אותך.

עידית סילמן: שרון אמרה שיש שיקול דעת של רופא, בטח בפנדמיה שהעלייה האקספוננציאלית שלה, המעריכית שלה היא פי כמה ושאנחנו מזהים אותה כמסוכנת ולכן יש משנה זהירות.

עידית סילמן: בהמשך, אין בעיה, יהיה ניתן כמובן להוציא הנחיות מסודרות של שני מטר, שלוש דקות, ארבע-חמש שניות.

שמחה רוטמן: אבל זה בדיוק העניין.

שמחה רוטמן: אני אומר שכאשר בכל יום תוך כדי שאנחנו מדברים, אנחנו מקבלים בוואטסאפ הודעות על תקנות חדשות שנכללות, אם הדבר הזה בשיקול דעת של רופא מחוזי, מאה אחוז, ואין איזה כללים שמנחים את שיקול הדעת שלו, אז בסדר גמור, אין מה לעשות.

שרון אלרעי-פרייס: לא, יש כללים שמנחים את שיקול הדעת שלו.

שרון אלרעי-פרייס: בוא נבהיר שמדובר באנשי מקצוע, אז זה לא שאין כללים שמנחים.

שמחה רוטמן: למשל, הכלל הבסיסי שהיה עד עכשיו, שאומר שבחשיפה מוגנים מחוסנים ומחלימים לא נכנסים לבידוד ובאומיקרון כן נכנסים לבידוד, הכלל הזה לדעתי אמור לבוא לידי ביטוי ולקבל פה אישור בוועדה בכנסת, כי זה כבר כלל, זה לא החלטה נקודתית של מקרה אלא זה כלל.

שמחה רוטמן: את אומרת אותו בוועדה.

שמחה רוטמן: כך פועלים הרופאים המחוזיים.

שמחה רוטמן: מן הראוי שזה יקבל ביטוי גם בתקנות שיבואו לוועדת בריאות, כי זה צו בידוד בית למיטב זכרוני, אז זה ועדת בריאות.

שמחה רוטמן: שיביאו את זה בכללים, יעבור באישור ועדה ולא יהיה מצב שאנשים לא יודעים מאיפה זה נוחת עליהם.

עידית סילמן: חבר הכנסת רוטמן, תודה, הנקודה הובהרה.

עידית סילמן: אנחנו רוצים להתקדם הלאה.

שרון אלרעי-פרייס: השקופית הזאת בעצם מראה את המקרים, את העקומה האפידמית.

שרון אלרעי-פרייס: כל עמודה כזאת מייצגת את המאומתים של אותו יום, ואתם רואים בתכלת, הצבעים היותר כהים זה הצבעים שמייצגים את האומיקרון, והצבעים היותר בהירים מייצגים את הדלתא או כל ווריאנט אחר במדינת ישראל.

שרון אלרעי-פרייס: הצבעים הכחולים מייצגים את הקהילה והצבעים הצהובים מייצגים - - - , זאת אומרת שרוב התחלואה שלנו במדינת ישראל כרגע היא מצבע התכלת שזה אומר הדבקה של דלתא מקומית, לא אומיקרון.

שרון אלרעי-פרייס: זה רוב התחלואה.

שרון אלרעי-פרייס: אתם רואים שהתחלואה שמגיעה לנו מחו"ל בצבע הצהוב, החלק העיקרי שלה הוא עדיין דלתא, אבל אתם רואים שהחלק שמתחיל להיות ככה, בין אם זה החום שזה האומיקרון שמגיע מחו"ל והמגעים ובין אם זה הכחול שזה האומיקרון בתוך הקהילה שלנו, הולך וגדל, זאת אומרת שהמרכיב הזה בתוך המגפה שלנו ילך ויגדל בימים ובשבועות הקרובים.

שרון אלרעי-פרייס: אני מקווה שזה מבהיר.

שרון אלרעי-פרייס: הייתה על זה פשוט שאלה קודם, של כמה כיום דלתא וכמה אומיקרון.

עידית סילמן: כן, בקשה.

גור בליי: רק לחדד לגבי המקור והסמכות בהמשך לשאלה של חבר הכנסת רוטמן, אז באמת עד כמה שאני מבין, אין פה נציגים של הייעוץ המשפטי של משרד הבריאות, אבל ההוראות שניתנות כרגע לאומיקרון הן באמת מכוח סעיף 2(יב) לצו בידוד בית, שמדבר על זה שמחלים, מחלים זה כולל מחוסן לפי צו בידוד בית, יהיה חייב בבידוד אם התקיים אחד מהתנאים המפורטים להלן, ואם הורה לו המנהל ראש השירות או רופא מחוזי לשהות בבידוד, ובאמת התנאים זה היה במגע הדוק או היה בטיסה עם חולה וכן הלאה.

גור בליי: אני חייב להגיד שגם אנחנו, ואמרנו את זה גם למשרד הבריאות, מצטרפים להערה של חבר הכנסת רוטמן.

גור בליי: כשזה כבר לא מדובר במקרים בודדים אלא אנחנו רואים שהדבר הזה מתפשט, אז באמת מאוד כדאי שהדבר הזה יוסדר בתיקון מסודר ולא יהיה על בסיס הוראות פרטניות.

גור בליי: זה היה ממש תחילת הדרך, אבל ככל שזה מתפשט, יפה שעה אחת קודם להסדיר את זה בשביל שהדברים יהיו ברורים גם לציבור ויהיה נורמות ברורות וכתובות במסגרת הצו לבידוד בית.

עידית סילמן: פרופ' זרקא, זה מה שדיברנו עליו, שצריך להיות הנחיות ברורות גם לנושא הזה של האומיקרון מבחינת בידודים, מבחינת מי נכנס, זמנים, מה קורה כדי שאנשים פחות או יותר ידעו.

עידית סילמן: אני מאמינה שבגלל העלייה האקספוננציאלית יהיו הרבה אנשים שידרשו גם לבידוד ולא נוכל להמתין לתשובה של רופא מחוזי בכל מצב קיים, או לחקירה אפידמיולוגית.

עידית סילמן: חבר הכנסת אוסאמה סעדי.

אוסאמה סעדי: באמת דיון חשוב שהציבור באמת יידע יותר פרטים ויקבל יותר מידע.

אוסאמה סעדי: כחלק מאי האמון זה בגלל כל הדיס אינפורמציה.

אוסאמה סעדי: לפעמים האזרחים לא מקבלים את התמונה המלאה ולכן השאלות שלי היו בכיוון הזה של הרבה שאלות שפונים אלינו אזרחים.

אוסאמה סעדי: אני דיברתי אתמול בוועדת חוקה על העניין זה, פרופ' זרקא, המדינות האדומות, ואני אמרתי, מביאים לנו אתמול, שלשום.

אוסאמה סעדי: מחר יש לנו עוד רשימה.

אוסאמה סעדי: בסופו של דבר כנראה סוגרים את השמיים.

אוסאמה סעדי: אני לא יודע מבחינה בריאותית אם מישהו מחוסן בשלושה חיסונים והוא מגיע ועובר בדיקה בנמל התעופה ונכנס לבידוד למשך כמה ימים, למה בכלל זה לא בסדר מבחינה בריאותית?

אוסאמה סעדי: אם זו החלטה וזו החלטה של משרד הבריאות ושל הממשלה, נגרם פה נזק לאזרחים.

אוסאמה סעדי: האזרחים האלה, אף אחד לא שואל עליהם.

אוסאמה סעדי: אף אחד לא אומר מה לגבי ההחזרה של הכספים שלהם, ובמיוחד שאנחנו בתקופת סוף שנה, שנה אזרחית, חג המולד, כריסמס.

אוסאמה סעדי: אנשים תכננו את החופשות שלהם ומתכננים את החופשות שלהם לתאריכים האלה והשקיעו הרבה כסף אם זה לאמירויות, אם זה למדינות באירופה, אם זה לתורכיה ואם זה לארצות הברית ועכשיו כל המדינות האלה הן מדינות אדומות.

אוסאמה סעדי: מה גורל הכסף?

עידית סילמן: תיכף אנחנו נדבר על הנושא הכלכלי.

עידית סילמן: אנחנו כרגע בנושא הבריאותי.

עידית סילמן: תמתין.

עידית סילמן: תודה.

עידית סילמן: פרופ' זרקא, יש לך משהו להשלים בנושא הזה?

סלמאן זרקא: כן, בהחלט.

עידית סילמן: בקשה.

סלמאן זרקא: אני לא יודע אם שרון הספיקה, אבל חשוב לראות כאן שכרגע עיקר התחלואה היא תחלואה מיובאת.

סלמאן זרקא: אמנם מטריד אותנו כבר גלי ההדבקה שקורים בארץ, אבל עיקר ההדבקה היא הדבקה שמיובאת מחו"ל.

סלמאן זרקא: אין לנו שום יכולת לעצור באופן מוחלט את ההדבקה מחו"ל, בין עם הבידודים, בין עם אכיפת הבידודים, בין עם בדיקת ה-PCR הנוספת.

סלמאן זרקא: עדיין אנחנו רואים שיש אולי בינתיים מעט שזולגים לנו בין המחסומים השונים ולהבנתנו לא בכדי.

סלמאן זרקא: אנחנו כבר אומרים, אנחנו בגל 5 ומה שקורה כאן ילך ויתפשט בהמשך.

סלמאן זרקא: נשאר שתי שקופיות חשובות.

סלמאן זרקא: דברים שאני רוצה לספר לכם מבחינת מה נעשה בהחלטות הממשלה ובהמלצות משרד הבריאות, אז לפני שלושה שבועות בערך, באישורים הנדרשים, בשותפות עם הוועדות הייתה החלטה לגבי מדינות אדומות.

סלמאן זרקא: הייתה תגובה מאוד מהירה כבר ביום שישי.

סלמאן זרקא: במוצאי שבת כינוס קבינט וסגירת אותן 50 מדינות מאפריקה, ואני חושב שאנחנו היום נמצאים במספרים האלה בזכות אותה תגובה מהירה.

סלמאן זרקא: אם לא היינו מגיבים מאוד מהר, כנראה היינו במצב של בריטניה או של דנמרק.

סלמאן זרקא: אני חייב לומר, המורכבות הזאת של להכניס אנשים מחוסנים לבידוד, היא חלק מאותה הבנה שהייתה לנו ועדיין יש לנו לגבי המעבר של הנגיף.

סלמאן זרקא: התחלנו לפני שבועיים לגבי מבצעי חיסון הילדים.

סלמאן זרקא: האמת היא, התחלנו לפני האומיקרון ועם האומיקרון נתנו גם את הניידות ואת הפושים הנוספים בנוסף לפעילות המבורכת של קופות החולים.

סלמאן זרקא: בשלב ב' שכבר מתקיים, אכן רשימת המדינות האדומות מתרחבת לאור התחלואה שקורית אצלם, לאור כמות המאומתים שמגיעים משם.

סלמאן זרקא: הצענו אתמול קבוצה נוספת שכולל את ארצות הברית ושוויץ ותורכיה ומדינות נוספות.

סלמאן זרקא: אין לנו מסר של סגירת השמיים אבל יכול להיות שדפקטו זה חלק מהדברים שקורים.

סלמאן זרקא: ללא תלות ברשימת המדינות האדומות, אני אישית התבטאתי לפני שלושה שבועות, אני ממליץ כרגע לאזרחי ישראל להעדיף את ישראל ולא לנסוע לשום מקום בעולם עם התחלואה ששוטפת את אירופה ואת העולם.

סלמאן זרקא: יצאנו למבצע חיסונים נרחב, דיברתי על זה.

סלמאן זרקא: אנחנו מהדקים את מערכת ההגנה במגן אבות לפחות באוכלוסייה שנמצאת כרגע בתוך אותם בתי אבות ומחלקות סיעודיות.

סלמאן זרקא: גם עושים שם בדיקת PCR שבועית.

סלמאן זרקא: הוספנו בדיקת אנטיגן אחת בין שני ה-PCR כחלק מניטור תחלואה אפשרית, בין אם אצל הדיירים, בין אם אצל הצוות, ואנחנו גם די מקפידים באופן יחסי להתרופפות שקרתה מבחינת אכיפת תו ירוק, אנשים מחוסנים או נבדקים שבאים לבתי אבות.

סלמאן זרקא: זה פעילות שאנחנו רוצים כן לקדם אותה.

סלמאן זרקא: מערכת האשפוז – היום אנחנו מקיימים דיון עם האוצר.

סלמאן זרקא: יש לא מעט דברים שצריך להכין גם במערכת האשפוז הרגילה וגם באשפוזי הבית, ובטח להיערך מחדש לסיוע של חיל הרפואה בתהליכים, בין אם מחלקות אשפוז ובין אשפוזי בית, מה שהתנסינו בגל הרביעי.

סלמאן זרקא: כל התהליכים האלה כבר נמצאים על השולחן בעבודות מטה גם מקצועיות וגם כלכליות מול משרד הביטחון ומשרד האוצר.

זאב בנימין בגין: סליחה, מה מצב מחלקות האשפוז הפנימיות בעיקר בתגובה לשפעת?

זאב בנימין בגין: מה המצב העדכני ומה התחזית?

סלמאן זרקא: הפנימיות בכל הארץ הן פנימיות עמוסות.

סלמאן זרקא: לצערי החורף הזה הביא איתו גם את השפעת וכרגע האומיקרון, ולכן אמרתי גם בתחילת דבריי, העומס על מערכת הבריאות במיוחד טיפול נמרץ שיש מחסור אדיר במיטות טיפול נמרץ בארץ, פנימיות, טיפול מוגבר, העומס מאוד גדול.

סלמאן זרקא: אנחנו גם רואים עלייה בתחלואה בקרב ילדים.

סלמאן זרקא: חלק ממחלקות טיפול נמרץ ילדים גם מלאות, אז המערכת מאוד בפול קפסיטי שלה, גם אם הראיתי קודם שמבחינת חולי הקורונה חלה ירידה מאותם 600 לאיזה 150, אבל השפעת והמחלות הפנימיות של החורף נמצאות בתוך בתי החולים.

עידית סילמן: פרופ' סלמאן זרקא, גם בגלל שצריכים לצאת פה אנשים וגם בגלל שאנחנו יחסית צריכים לקצר, אני רוצה שנייה לשמוע כי נמצאת כאן מנכ"לית כללית, רות רלבג, שאני כן הייתי רוצה שהיא תרחיב על הנושא של הקהילה ושל הנקודות שלהם, של מה שהעלית עכשיו.

סלמאן זרקא: אז אם תיתני לי רק שני משפטים ואני אסיים.

סלמאן זרקא: אנחנו היום נבוא לדיונים פנימיים קודם עם משרד הבריאות ואחר כך בחיתוך מצב עם ראש הממשלה לגבי הגבלת התקהלויות.

סלמאן זרקא: אנחנו מבינים שיש כאן נגיף מדבק.

סלמאן זרקא: אנחנו מבינים שמעבר למזהה ולגלוי יש כאן זרמים תת קרקעיים.

סלמאן זרקא: אני כבר אומר שבביוב אנחנו מגלים כבר אומיקרון, כך שזרמים תת קרקעיים תרתי משמע, הם כבר קיימים ולכן אנחנו צריכים לבחון את הצעדים הבאים.

סלמאן זרקא: מעבר לחסן את האוכלוסייה ולהגן על מגן אבות, אנחנו גם צריכים להיערך לדברים שנוגעים להתקהלויות.

סלמאן זרקא: תראו, יש כאן מורכבות ויש כאן אי ודאות ובמסגרתו צריך לקבל החלטות.

סלמאן זרקא: ככה קרה לפני שבועיים וחצי וככה גם יקרה עכשיו, ובתוך העולם המוגבל, להזכיר לכם, היינו הראשונים בעולם לתת מנה שלישית אנחנו כבר מתחילים דיונים האם לאוכלוסיות מסוימות שנמצאות בסיכון, גיל מתקדם, האם לא נכון להמליץ על מנה רביעית.

סלמאן זרקא: אנחנו מקיימים על זה מספר דיונים.

סלמאן זרקא: מחר יש לנו דיון צט"מ ונראה אם נצליח להגיע להבנה.

סלמאן זרקא: שוב, אני אומר את זה במגבלת נתונים, במגבלת מידע, בהובלה עולמית אבל נצטרך לקבל החלטות שיגנו על אזרחי ישראל.

עידית סילמן: כן, אבל צריך לומר שגם אישרו הבוקר את רשימת המדינות האדומות הנוספות מיום ג' בחצות שייכנסו לתוקף.

עידית סילמן: רות רלבג, בבקשה.

רות רלבג: בוקר טוב, תודה רבה על הדיון המאוד חשוב הזה.

רות רלבג: קיבלנו זימון אתמול ואני פה עם שני הסמנכ"לים, ראשי החטיבות, ואני אשמח שהם יגידו כמה מילים גם על האשפוז וגם על הקהילה.

רות רלבג: אני אגיד שהקופות נמצאות בחזית של הקורונה בהנחיית משרד הבריאות כבר כמעט שנתיים, וחשוב להבין שמשרד הבריאות נמצא איתנו לפחות פעם אחת ביום בסטטוס ואנחנו פועלים על פי הנחיות מאוד ברורות, מפורטות ומבצעים כל מה שנדרש מאיתנו.

רות רלבג: בניגוד לארבעת הגלים הקודמים, אם אפשר להגיד שאנחנו בתחילתו של גל חמישי או באמצע גל חמישי, זה לא חשוב.

רות רלבג: הדבר הכי בולט זה שיש פחות היענות של האוכלוסייה למרות מאמצים מאוד גדולים נעשים.

רות רלבג: מה שעשינו בארבע הגלים, רק התמחינו יותר טוב ואנחנו לא מצליחים לקבל את ההיענות שהיינו מצפים לקבל גם בסיבוב הנוכחי.

רות רלבג: אין לנו הסברים.

רות רלבג: אני יכול להגיד שמול אוכלוסיות מוחלשות נעשית עדיין עבודה של אחד לאחד עם רופא משפחה מול המתחסנים שצריכים להתחסן.

רות רלבג: רופאי הילדים עושים עבודת ענק בהקשר הזה כדי לנסות לשכנע את ההורים על הבטיחות של החיסון ועדיין המספרים נמוכים.

רות רלבג: אנחנו כן נגיד שבשבוע האחרון יש הכפלה אבל היא עדיין מאוד נמוכה.

רות רלבג: בכללית אתמול בוצעו כ-9,500 חיסונים.

רות רלבג: בנקודת השפל היינו ב-3,000 עם 162 מתחמי חיסון.

רות רלבג: יש לפעמים יותר עובדים ממתחסנים.

רות רלבג: צריך להבין מה קורה בהקשר הזה, וזה מאוד קשה.

רות רלבג: זה מאוד קשה גם לצוותים.

רות רלבג: תיארה פה חברת הכנסת קודם שהיא הגיעה וישבו שם אנשים והמתינו למחוסנים שלא מגיעים, אז משהו בהקשר הזה הוא אתגר שכולנו צריכים להצליח לפצח בהגברת המודעות, לא בהפחדות של אנשים אבל בחשיבות של ההתחסנות.

רות רלבג: אין לנו שום ספק שזאת התשובה.

רות רלבג: האוכלוסיות הרלוונטיות צריכות להתחסן.

רות רלבג: אנחנו שמים הרבה יותר תשומת לב על 12–16 שהבשילו לחצי שנה, על אותם 650,000 איש שהתחסנו 1 ו-2 ומשום מה לא הגיעו לבוסטר כי הם חושבים אולי שהקורונה היא כבר לא כל כך מפחידה, וכמובן קבוצת הילדים של 5–11, ואלה הקבוצות שמולם אנחנו ממקדים גם קמפיין שיצאנו אתמול, גם כאמור אחד על אחד וגם בתשומת הלב שאנחנו נותנים.

רות רלבג: אני רק אגיד שבנושא של 5–11 אנחנו קיבלנו החלטה שלנו, הילדים מתחסנים רק על ידי אחיות ולא על ידי פרמדיקים או אחרים שמורשים לחסן וזה מלווה עם מעטפת מאוד גדולה כדי לטפל בשאלות הורים, בחרדות וחששות וכמובן בכל ההתאמה הנדרשת כ - - -

עידית סילמן: כן, ייאמר לזכותן של קופות החולים שהן עושות בקהילה עבודה נהדרת, באמת עם הסברה וגם באמת עם איזושהי חלוקת שי לילדים, משהו שבאמת יעודד אותם בצורה מאוד חיובית, מאוד נגישה ועל זה יישר כוח גדול.

רות רלבג: תודה רבה.

רות רלבג: הילדים אצלנו מתחסנים במתחמים נפרדים, שוב, כדי לשפר את הבטיחות כדי שלא יהיו תקלות ולא נטעה.

רות רלבג: אני אגיד רק מילה לגבי האשפוז כי פרופ' זרקא התייחס לזה.

רות רלבג: בכללית שהיא 30% מהאשפוז, אנחנו כמובן נערכים לתרחישים הרלוונטיים.

רות רלבג: המחסור במיטות טיפול נמרץ הם אכן בעיה ברמה הלאומית, אבל אנחנו חושבים שהתחלואה כרגע בבתי החולים וגם בתרחיש ככל שיהיה, נצליח לעמוד בו.

רות רלבג: הדגש מבחינתנו הוא בקהילה.

רות רלבג: אנחנו מסוגלים לחסן כמעט 100,000 איש ביום.

רות רלבג: אנחנו מחסנים היום רק 9,000, כאמור, ב-162 מתחמים, אז הבעיה היא העובדה שאנשים לא מגיעים.

רות רלבג: זאת הבעיה המרכזית.

רות רלבג: ראש חטיבת הקהילה שלנו, יורם סגל.

יורם סגל: אני רק אוסיף בקצרה כי המנכ"לית פרסה את הכול.

יורם סגל: כמו שאמרה המנכ"לית, אנחנו פרוסים בלמעלה מ-160 תחנות עם עשרות של יחידות אחיות שמחסנים גם ילדים וגם מבוגרים.

יורם סגל: נאמר, אנחנו בשיא שלנו חיסנו למעלה מ-100,000 חיסונים.

יורם סגל: אנחנו מסוגלים לעשות את זה גם היום.

יורם סגל: הבעיה היא באמת זה היענות של הציבור להגיע, הן מבוגרים והן ילדים.

יורם סגל: נאמר כאן גם לפניי שצריך לעשות הכול כדי לגרום לכך שגם הורים וגם ילדים יבואו להתחסן.

יורם סגל: אנחנו גם ערוכים בנושא של אשפוז בית.

יורם סגל: נכון להרגע מאושפזים בבית חולי קורונה, כ-5,000 בסך הכול ואנחנו גם כאן ערוכים - - -

עידית סילמן: לא צריך לקבוע תור?

עידית סילמן: אפשר פשוט להגיע לחיסוני הילדים?

יורם סגל: אפשר גם וגם.

יורם סגל: גם אפשר לקבוע תור, אבל לאורך כל מבצע החיסונים אנחנו חיסנו גם מי שהגיע ללא הזמנה.

עידית סילמן: קיבלנו גם מכתבי בריאות ואני אומרת את זה כאן, שניסו לקבוע תורים והתורים הם ארוכים, אז אנחנו קוראים מפה, אפשר גם לא לקבוע תורים.

עידית סילמן: ביררנו את זה מול כמה קופות חולים ואפשר פשוט להגיע למתחמי החיסונים ולהתחסן.

יורם סגל: פשוט להגיע.

יורם סגל: לגבי אשפוזי בית, אז גם בשיא המגפה אשפזנו בבית חולי קורונה, כ-50,000.

יורם סגל: היום אנחנו במסגרת של 5,000.

יורם סגל: אנחנו גם כאן ערוכים לגדול יותר ויותר.

יורם סגל: אנחנו גם נערכים לנושא של הדיגומים.

יורם סגל: יש לנו לא מעט תחנות ברחבי הארץ ואנחנו נערכים כמו בשיא הגל הרביעי, לכ-50,000 דוגמים.

עידית סילמן: תודה רבה.

רות רלבג: ד"ר ויינשטיין, היא ראש חטיבת בתי החולים שלנו.

אורלי ויינשטיין: שלום, בוקר טוב.

אורלי ויינשטיין: בבתי החולים שלנו יש מדרגי הרחבת מיטות קורונה בהתאם לגובה הגל.

אורלי ויינשטיין: אנחנו יודעים לפתוח ולסגור את המיטות האלה כמו אקורדיון, ועשינו את זה כבר כמה פעמים.

אורלי ויינשטיין: אנחנו יודעים לגדול ממספר מיטות בודדות עד 1,600 מיטות, כשהמחיר הוא כמובן מחיר שהולך ועולה בעיקר מבחינת רפואת השגרה וניתוחים אמבולטוריים וכו'.

אורלי ויינשטיין: אנחנו מאוד מקווים לא להגיע למצב הזה.

אורלי ויינשטיין: אני אגיד עוד שני דברים.

אורלי ויינשטיין: אחד, הגל הזה ככל שהוא יקרה, יהיה שונה באופן מהותי מהגל הקודם שהיה בחורף הקודם כי השנה יש לנו שפעת.

אורלי ויינשטיין: מספר החולים שמגיעים אלינו עם שפעת, גם לקהילה אבל גם לחדרי המיון הולך וגדל ממש מיום ליום.

אורלי ויינשטיין: יש עלייה מאוד עולה בשבוע האחרון.

זאב בנימין בגין: ושפעת עם סימפטומים יותר קשים משנים קודמות, בחלקם.

אורלי ויינשטיין: חלק ממנה מצריכה אשפוז.

אורלי ויינשטיין: יש גם דלקות ריאה הרבה יותר משנה שעברה וגם RSV, הווירוס שגורם למחלה נשימתית אצל ילדים, וזה שונה באופן מהותי ולכן הגל הזה, אני חייבת להגיד, הוא יותר מטריד.

עידית סילמן: פרופ' סלמאן זרקא, בעצם אנחנו ויתרנו על חיסוני השפעת בילדים לטובת חיסוני הקורונה?

רות רלבג: ממש לא.

רות רלבג: אנחנו קוראים לכולם להתחסן.

עידית סילמן: אנחנו קוראים לכולם להתחסן גם וגם.

סלמאן זרקא: בהחלט.

אורלי ויינשטיין: דרך אגב, אפשר באותו יום ממש במקביל, ולכן ההיערכות שלנו, אנחנו מתקפים אותה ממש בימים אלה בגלל השפעת, כי בשנה שעברה זה לא היה.

אורלי ויינשטיין: הדבר האחרון שאני אגיד זה בקשר למיטות.

אורלי ויינשטיין: מיטות קורונה יחסית קל לפתוח, אבל מיטות טיפול נמרץ קורונה הן הרבה יותר משמעותיות.

אורלי ויינשטיין: אני יכולה להגיד לכם דיווח מהיום בבוקר ממנהל בית חולים סורוקה, שמיטות טיפול הנמרץ שלנו בסורוקה בתפוסה כמעט מלאה, ואנחנו עוד לא התחלנו את הגל, בעיקר על רקע תחלואת חורף, ולכן אם יש איזושהי נקודה שאנחנו חוששים ממנה, זה זמינות המיטות לטיפול נמרץ.

עידית סילמן: תודה רבה.

עידית סילמן: כן, בקשה.

אוסאמה סעדי: בעניין הזה, אז קודם כל באמת אני מצטרף לברכות של היושבת-ראש לכבוד קופות החולים שבאמת עושות עבודה מצוינת בקהילה.

אוסאמה סעדי: לעניין הזה של חוסר בטיפול נמרץ, היה לנו דיון בעניין הזה אצלך, גבירתי היושבת-ראש, בוועדה, וקבענו ישיבת המשך.

אוסאמה סעדי: למשל, בבתי חולים בנצרת, רות, גם בית חולים האנגלי, גם בית חולים המשפחה הקדושה, יש שם מיטות, יש הכול.

אוסאמה סעדי: צריך רק רישיון.

עידית סילמן: יש לנו מחר דיון בתי חולים.

עידית סילמן: אתה מוזמן, אוסאמה.

אוסאמה סעדי: כמובן שאני אגיע.

אוסאמה סעדי: אני מסכים שבאמת יש היענות לא טובה אצלנו בחברה הערבית לעניין הזה ואני הייתי מציע, רות ופרופ' זרקא, אין כמו רופאים ורופאי משפחה שישכנעו את החולים ואת ההורים להתחסן.

אוסאמה סעדי: כל מה שקורה בתקשורת, זה לא עוזר.

יורם סגל: אם יורשה לי להוסיף, רופאי המשפחה עושים הכול.

יורם סגל: מתקשרים גם למבוגרים וגם לילדים.

עידית סילמן: אוסאמה, עכשיו גם תורכם קצת ללכת ולהתגייס למאמץ ולקרוא כל הזמן לחברה.

עידית סילמן: אין מה לעשות, כולנו זקוקים לזה.

אוסאמה סעדי: אני יודע שהיה ניסיון, אני לא יודע אם בכל קופות החולים, לתת תמריץ כספי לרופאי המשפחה.

רות רלבג: נותנים להם שעות נוספות כדי שירימו טלפון - - -

עידית סילמן: אני רוצה שתקשיבו שנייה לרשות שדות התעופה.

עידית סילמן: שמואל זכאי נמצא איתנו בזום.

עידית סילמן: זה חשוב וקריטי לנו.

עידית סילמן: תודה רבה לשירותי בריאות כללית, ואנחנו תיכף נעלה את הנוספים.

עידית סילמן: רשות שדות התעופה, מה אתה יכול לחדש לנו?

עידית סילמן: הרי הרוב מגיע משם, מבחוץ, התחיל.

שמואל זכאי: קודם כל בגל הזה של האומיקרון יש מערכת מאוד ענפה של יישום לקחים מהגלים הקודמים בהקשר של אופן הפעולה בנתב"ג, ואכן מאז שמשרד הבריאות אותת על האינדיקציות הראשונות להימצאות הווריאנט באפריקה, בדרום אפריקה, והחלטת הממשלה שנידונה גם בוועדת חוקה לאסור כניסת זרים לישראל מכל העולם למעט כאלה שקיבלו אישורים מוועדת חריגים, ולהכניס את כל הישראלים שמגיעים מ-50 מדינות מאפריקה לבידוד, זה היה השלב הראשון.

שמואל זכאי: אנחנו פועלים באופן מתואם עם פיקוד העורף, רשות האוכלוסין, משרד הבריאות, ואכן עד סוף שבוע האחרון למעשה היו שתי טיסות שהגיעו מאפריקה, אחת מאדיס אבבה שבאתיופיה והשנייה מסיישל, וכל הנוסעים שהגיעו מהמדינות האלה הופנו לטרמינל 1.

שמואל זכאי: הם לא התערבבו עם נוסעים שהגיעו ממדינות אחרות כדי לשמור על בריאות הציבור כמובן ולמנוע הדבקות בנתב"ג.

שמואל זכאי: הם נדגמו לבדיקתPCR כאן בנתב"ג והופנו למלונית עד קבלת תשובת PCR שלילית, ומשם הם חתמו על הסכמון ושוחררו הביתה.

שמואל זכאי: ביום חמישי האחרון נוספו אנגליה ודנמרק וגם השתנה התהליך בנתב"ג, ולמעשה התהליך מאז יום חמישי האחרון עד למעשה אתמול בחצות היה שהנוסעים שהגיעו מדנמרק, אנגליה וממדינות אפריקה, מחוסנים שחותמים על הסכמון שוחררו הביתה לבידוד ביתי של שבעה ימים ומי שאיננו מחוסן או לא הסכים לחתום על הסכמון פונה דרך טרמינל 1 למלונית, המתין שם עד קבלת התשובה ואם התשובה היא שלילית והוא חתם על הסכמון, שוחרר לבידוד בבית.

שמואל זכאי: אתמול כידוע לכולם נכנסו לתוקף התקנות שהרחיבו את המדינות לשבע מדינות נוספות.

שמואל זכאי: מכיוון שכבר כמות הטיסות שמגיעה ממדינות אדומות היא הרבה יותר גדולה, אנחנו מחברים את המטוסים שמגיעים מהמדינות האדומות לשרוול בטרמינל 3 ומפנים את כל הנוסעים אחרי שמבררים האם הם מחוסנים או לא מחוסנים, האם הם חתמו על הסכמון או לא חתמו על הסכמון, מפנים אותם לטרמינל 1 ובטרמינל 1 מתבצע התהליך שוב, מי שמחוסן וחתם על הסכמון, הולך הביתה לבידוד של שבעה ימים, ומי שמחוסן ולא חותם על הסכמון, ומי שאיננו מחוסן, מפונה למלונית על ידי פיקוד העורף.

שמואל זכאי: זה עדיין לא נדון בוועדת חוקה אבל אושר בממשלה.

שמואל זכאי: אנחנו כבר נערכים לגל הבא של ההכרזה על המדינות האדומות שכולל מדינות מאוד משמעותיות מבחינת התנועה, ארצות הברית, קנדה, תורכיה, שמתווספות.

שמואל זכאי: שלושת המדינות שטסים אליהן הכי הרבה מ ואל נתב"ג זה תורכיה, ארצות הברית והאמירויות, ובכלל בנתב"ג 80% מהנוסעים טסים ל-20% מהמדינות, והמדינות האלה כולל המדינות של מערב אירופה, אנגליה, גרמניה, צרפת וספרד, הן מדינות מאוד משמעותיות, לכן אם וכאשר ועדת החוקה תאשר את ההכרזה על המדינות הנוספות - - -

עידית סילמן: נכון.

עידית סילמן: שרי הממשלה, צריך לומר, אישרו הבוקר את רשימת המדינות האדומות האלה שכוללות את איטליה, ארצות הברית, בלגיה, גרמניה, הונגריה, מרוקו, פורטוגל, קנדה, שוויץ ותורכיה, והן יוגדרו כאדומות החל מיום ג' בחצות באישור ועדת החוקה.

עידית סילמן: מחר ב-11:00 דיון בוועדת חוקה.

עידית סילמן: היום תגיע למליאה הקורונה על נושא של בידוד מלוניות, אז כן, נגיד את זה גם לפרוטוקול פה.

שמואל זכאי: לכן אם וכאשר ועדת חוקה תאשר את זה, שוב יהיה שינוי בתהליך בנתב"ג.

שמואל זכאי: למעשה הנוסעים שמגיעים ממדינות אדומות יעברו את כל התהליך בטרמינל 3.

שמואל זכאי: מי שחתם על הסכמון ומחוסן ייצא מטרמינל 3 הביתה.

שמואל זכאי: מי שלא חתם על הסכמון ואיננו מחוסן יפונה למלונית.

שמואל זכאי: האנשים שמגיעים ממדינות שאינן אדומות, שהופכות להיות החל מיום שלישי בחצות למיעוט של המדינות, הוא יטופל בטרמינל 1 ומשם הוא יישלח הביתה.

שמואל זכאי: אני חייב להדגיש שאנחנו עובדים ממש בצמידות עם רשות האוכלוסין ופיקוד העורף ומשרד הבריאות, משתדלים להקל על הציבור ככל שניתן, להסביר לו.

שמואל זכאי: מי שלא חתם על הסכמון לפני שהוא עלה לטיסה מחו"ל, אנחנו נותנים לו את האפשרות לחתום כאן בנתב"ג.

שמואל זכאי: מסבירים את החשיבות שבשמירת הבידוד, ההקפדה על ימי הבידוד.

שמואל זכאי: בסוף מדובר פה בבני אדם שהם לא עשו שום דבר רע לאף אחד.

שמואל זכאי: הם פשוט היו בחו"ל.

שמואל זכאי: הווריאנט הזה תפס את המדינה שהם היו בחו"ל, בחופשה מתוכננת או בנסיעה משפחתית או בכל דבר אחר, ואנחנו באמת משתדלים לעשות את זה בשיא הרגישות.

עידית סילמן: אוקיי, תודה רבה.

זאב בנימין בגין: שאלה.

עידית סילמן: כן, בקשה.

זאב בנימין בגין: האם עדיין איסור התחבורה הציבורית משדה התעופה הוא בתוקף?

שמואל זכאי: כן.

שמואל זכאי: עשינו כמה דברים כדי להקל על הציבור במובן הזה.

שמואל זכאי: הדבר הראשון, אנחנו הורדנו בהוראה של שרת התחבורה את מחירי החניה ב-50% כדי שהציבור שהגיע לפה כדי לטוס, יוכל להגיע עם רכבים פרטיים.

שמואל זכאי: שניים, למי שאין רכב פרטי, אנחנו קראנו לציבור שבני המשפחה יבואו לאסוף אותו.

שמואל זכאי: משרד התחבורה הוציא הודעה לכל נהגי המוניות, שלמעשה זאת הדרך היחידה שנשארה בתחבורה ציבורית לנסוע מנתב"ג על פי התקנות, להגיע לכאן ולאסוף את האנשים.

שמואל זכאי: אני חייב להדגיש, זו שאלה מצוינת, מי שמופנה למלונית והולך לבידוד במלונית, איננו מחויב על החניה בכל תקופת ימי הבידוד שלו.

שמואל זכאי: הוא משאיר כאן האוטו.

שמואל זכאי: הוא לא יכול לנסוע עם אוטו.

שמואל זכאי: האוטו נשאר כאן.

שמואל זכאי: אנחנו בסידור עם פיקוד העורף מצאנו דרך כדי שהאזרח לא ישלם על החניה בתקופה שבה הוא היה בבידוד שלא באשמתו כמובן.

אלון טל: אפשר לשאול בקשה האם דינו של אזרח ישראלי שקיבל שלושה חיסונים בחוץ לארץ הוא שווה לאזרח ישראלי שהתחסן שלוש פעמים בארץ?

עידית סילמן: אני לא חושבת שהוא הכתובת.

עידית סילמן: אתה מתכוון, האם אזרח בחו"ל שהתחסן שלושה חיסונים זה כמו כאן?

שמואל זכאי: בשאלה הזאת צריך לפנות למשרד הבריאות.

עידית סילמן: בסדר, אנחנו תיכף נעלה ונמשיך מול משרד הבריאות ומול כולם.

עידית סילמן: תודה רבה, שמואל.

עידית סילמן: אנחנו נמצאים גם עם משרד החינוך ומשרד התחבורה שנמצאים איתנו.

עידית סילמן: משרד החינוך לגבי הנושא של חיסוני ילדים ובכלל.

עידית סילמן: גור רוזנבלט נמצא בזום.

עידית סילמן: בקשה, גור, מנהל מינהל רישוי, בקרה ואכיפה.

גור רוזנבלט: טוב, אז כמו שאתם יודעים, אנחנו התחלנו ביום ראשון שעבר במבצע החיסונים בבתי הספר באמצעות ניידות חיסון.

גור רוזנבלט: יצרנו שיתוף פעולה של בעצם משרד הבריאות, פיקוד העורף, אנחנו והרשויות המקומיות.

גור רוזנבלט: התחלנו עם הספק של 50 ניידות ליום ולאט לאט עולים.

גור רוזנבלט: חוסנו עד כה במסגרת המבצע קרוב ל-14,000 תלמידים, כשצריך לומר שאנחנו הולכים למקומות היותר מסובכים על פי הניסיון שלנו.

גור רוזנבלט: הולכים למגזרים, הולכים לפריפריה, למקומות שבהם באופן טבעי פחות מתחסנים, ולכן אני באמת מאוד שמח על שיתוף הפעולה של ההורים.

גור רוזנבלט: יש לנו הרבה מאוד אישורי הורים לחיסון.

גור רוזנבלט: צריך לומר, השיטה עובדת ככה שההורה יכול לתת את ההסכמה שלו בשלוש דרכים.

גור רוזנבלט: הוא יכול למלא טופס ידני בכתב.

גור רוזנבלט: הוא יכול לתת הסכמה באמצעות הטלפון, הסכמה באמצעות טופס דיגיטלי, והוא יכול גם אם הוא רוצה, לבוא בעצמו, להגיע לבית הספר ולהיות נוכח בחיסון של הילד, לכן גם אנחנו מתחילים את החיסון מוקדם, מסיימים אותו מאוחר כדי לאפשר להורים לבוא לפני/אחרי העבודה ולהיות נוכחים בחיסונים.

גור רוזנבלט: ההיענות למבצע היא מאוד טובה.

גור רוזנבלט: דוגמה, בשבת האחרונה עשינו מבצע בבתי ספר ערבים בצפון בהובלת מחוז צפון של משרד החינוך, והיה שם למעלה מ-2,000 מתחסנים, במקומות שבדרך כלל אחוזי החיסונים נמוכים מאוד.

גור רוזנבלט: למעלה מ-2,000 מתחסנים תוך יום לימודים אחד.

גור רוזנבלט: המבצע בסך הכול מאוד מצליח, העניין של חיסון בבתי הספר.

גור רוזנבלט: אנחנו נשמח מאוד אם יתחסנו גם בקהילה, בקופות החולים.

גור רוזנבלט: בסוף אנחנו רוצים כמערכת חינוך שאחוז גבוה ככל האפשר מהתלמידים יהיו מחוסנים כדי שגם אם התחזיות יתממשו והאומיקרון יעלה ויהיו לנו ערים אדומות, התלמידים יוכלו להמשיך ללמוד בלמידה פיזית ולא מרחוק.

גור רוזנבלט: בתפיסה שלנו של משרד החינוך, תלמיד ותלמידה צריכים לצאת בבוקר מהבית, לשים תיק על הגב, לפגוש את המחנכת, לפגוש את החברים.

גור רוזנבלט: זאת הלמידה הטובה ביותר ולשם אנחנו חותרים, להגיע למצב שבו גם אם יהיה גל, בתי הספר ממשיכים בלמידה פיזית כרגיל.

גור רוזנבלט: אגב, צריך לומר, היה לנו את זה בגל הקודם.

גור רוזנבלט: בגל הקודם למרות שבתי הספר היסודיים היו סגורים בערים אדומות, בתי הספר התיכוניים במקומות שבהם אחוזי החיסון היו מעל 70%, הם כמעט לא הרגישו את הגל.

גור רוזנבלט: הם המשיכו ללמוד כרגיל.

עידית סילמן: מצבן של הכיתות הירוקות, מה דינן כרגע?

עידית סילמן: מה זה אומר?

גור רוזנבלט: נמצא כאן אריה מור.

גור רוזנבלט: אני בעצם אחראי רק על החיסון.

גור רוזנבלט: מי שמתכנן את כל הקורונה זה סמנכ"ל ביטחון וחירום, אריה מור.

עידית סילמן: בקשה, אריה.

אריה מור: שלום, אנחנו נמצאים כרגע בטיפול מתמיד בתחלואה.

אריה מור: אחד, מבצע ההתחסנות שדיבר עליו גור, גם בקהילה שאנחנו נעודד וגם התחסנות במוסדות חינוך והמבצע שנעשה בשבוע האחרון וגם התחסנות על ידי אחיות שיתחילו יום רביעי יחד עם משרד הבריאות.

אריה מור: דבר שני זה מבצע מגן חינוך.

אריה מור: אנחנו מפעילים מגן חינוך ב-286 בתי ספר והתוכנית היא להגדיל את זה על פי החלטת ראש הממשלה פי שניים תוך שלושה שבועות מעכשיו.

אריה מור: אנחנו כרגע פועלים להגדיל את זה.

אריה מור: לגבי כיתה ירוקה, נכון לכרגע היא עובדת.

אריה מור: יש לנו כ-300 כיתות ירוקות, אבל צריך להבין, כל תלמיד שיש לגביו חשד לאומיקרון, שאנחנו מקבלים בדיווח ישיר ממשרד הבריאות, לא פותחים את הכיתה הירוקה וכל התלמידים יוצאים לבידוד, לא משנה אם הם מחוסנים או פטורי בידוד, בהתאם לתקנות.

אריה מור: זה לגבי הכיתה הירוקה.

אריה מור: אנחנו עדיין עובדים עם התקנות הישנות.

אריה מור: דבר נוסף זה הנושא של מניעת התחלואה.

אריה מור: גם מחדדים, גם פועלים סביב אורחות החיים להפצת הדגשים כדי למנוע את כניסת התחלואה למוסדות החינוך.

אריה מור: לטובת העניין יש לנו 3,300 נאמני קורונה בבתי הספר היסודיים.

אריה מור: הכשרנו את כולם יחד עם פרופ' זרקא גם לטיפול בתחלואה, גם לטיפול במגן חינוך, גם לטיפול בכיתה הירוקה.

עידית סילמן: הכיתה הירוקה, מה המשמעות שלה כרגע במידה ויש מאומת לאומיקרון, בכלל מאומתים?

אריה מור: אם יש חשד למאומת אומיקרון, אנחנו מקבלים את הדיווח, גם אם זה לוקח זמן עד שמרצפים, לא פותחים את הכיתה הירוקה.

אריה מור: אם תתקבל החלטה אחרת בהמשך, תתקבל.

אריה מור: נכון לכרגע זו ההחלטה, אלה התקנות.

אריה מור: חשד?

אריה מור: לא פותחים את הכיתה הירוקה.

אריה מור: הדבר הנוסף, אמרתי נאמני הקורונה.

אריה מור: הכשרנו אותם גם לסייע בבדיקות, גם בבדיקות אנטיגן וגם בבדיקות PCR.

אריה מור: גם לזה אנחנו מוכנים לטובת הסיוע.

אריה מור: היום ומחר יחלקו לכל המגזר הלא יהודי שיוצא לחופשה בסוף השבוע, אנחנו מסיימים את החלוקה של האנטיגן לטובת החזרה ב-8–9 בינואר.

אריה מור: במידה ותתקבל ההחלטה ואני מניח שכן, כן לעשות את מבצע האנטיגן במגזר עם חזרתם ללימודים.

אריה מור: אלה כל הפעולות שכרגע נעשות במקביל.

עידית סילמן: תודה, אריה מור.

עידית סילמן: משרד התחבורה נמצאים איתנו כאן?

עידית סילמן: בקשה.

בן חמו: אני ראש אגף חירום במשרד התחבורה.

בן חמו: אנחנו משרד, כידוע, שמאוד משפיע על כלל פעילות המשק ומאוד מושפע מכלל ההנחיות של הקורונה והמצב הקיים.

בן חמו: אני ראש אגף חירום, מתכללת את כל המענה בתחום הקורונה, כמובן בתמיכה של מנכ"לית המשרד והשרה.

בן חמו: כל המענה ברשות שדות התעופה בנתב"ג מאוד פעיל, מאוד משמעותי.

בן חמו: פועלים שם בצורה מאוד מקצועית ומתאימים את עצמם בין לילה לתקנות ולהנחיות שצריכות לחול בבוקר.

בן חמו: על זה שאפו באמת לכל אנשי המקצוע.

בן חמו: כמו שאמר זכאי, בשיתוף רשות אוכלוסין, משרד הבריאות, משרד החוץ ואחרים, באמת עבודה מואצת וטובה.

בן חמו: אנחנו כתבנו תוכנית משרדית לכל המענה בתחום הקורונה בכל התחומים, בין אם זה בים, באוויר וביבשה ונותנים מענה שגרתי כל הזמן, כמובן מענה גם בהיבט של התקנות ובהיבט המשפטי שיסייע לפעילות המשרד.

בן חמו: רצינו להוסיף על המילים של זכאי, שאנחנו נתנו גם מענה לנושא של המעברים היבשתיים.

בן חמו: כל המענה של ההיסעים, הסעות מיוחדות בשביל שהם לא יתערבבו בתחבורה הציבורית, ושאל פה חבר הכנסת בגין לנושא של התחבורה הציבורית, אז כל בן אדם ששב מחו"ל וכל בן אדם שבבידוד, חל עליו איסור לנסוע בתחבורה ציבורית לכן עשינו את כל המעטפת של מערך ההסעות כדי לבודד את האנשים האלה משאר האוכלוסייה.

בן חמו: זה נושא מאוד חשוב.

בן חמו: גם נושא של פקחים בתחבורה הציבורית, תגברנו.

בן חמו: היה פרויקט כזה בתחילת הקורונה ועכשיו תגברנו עוד פקחים שנמצאים בתחבורה הציבורית ועוזרים לסייע בנושא האכיפה למסכות וכו'.

בן חמו: מבחינת רכבת ישראל, כרגע היא פועלת כשגרה אבל בהתאם לכל הנחיה אנחנו פועלים לצמצום.

בן חמו: יש מודל הפעלה ידוע מראש אבל מפעילים את מודל ההפעלה המצומצם, הזמנת כרטיסים וכו'.

בן חמו: נושא של נמלי הים – יש נושא מאוד חשוב של החלפת צוותי ים.

בן חמו: מגיעים צוותים זרים וכו'.

בן חמו: בהתאם לסיוע של משרד הבריאות אנחנו מנהלים ביום-יום נוהל כניסה ויציאה של חריגים.

בן חמו: כמובן גם הנושא של חריגים בנושא התשתיות, מאוד חשוב לנו להכניס לכאן עובדים זרים שעובדים בפרויקטי התשתיות הלאומיים, וזה שהם לא יימצאו פה או זה שיהיה עיכוב בעבודות, יש לזה משמעות עבור המדינה.

בן חמו: כל הנושא כמובן מדוברר ומוסבר לציבור.

עידית סילמן: תודה.

עידית סילמן: התייחסות של משרד האוצר, דניאל פדון, רפרנט בריאות באגף תקציבים.

עידית סילמן: בסופו של דבר, דניאל, צריך לתת פה את הדעת לתוך אותן הגבלות, שההגבלות מקשות על ציבור העצמאים, העסקים ובכלל.

עידית סילמן: אנחנו רואים הגבלות בנמלי התעופה.

עידית סילמן: גם שרת התחבורה דיברה על הנושא של איך פותרים את הבעיה של חברות התעופה.

עידית סילמן: בקשה.

דניאל פדון: כרגע המשק פועל כסדרו לצד הקורונה.

עידית סילמן: תגדיר "כסדרו".

דניאל פדון: קניונים פתוחים, חנויות פתוחות, העסקים פועלים.

דניאל פדון: ככל ויהיו התאמות שנצטרך לבצע בשל התפרצות שאנחנו מקווים שלא תגיע - - -

עידית סילמן: אוקיי.

עידית סילמן: בעניין תעופה שאנחנו רואים שזה לא כסדרו ואנחנו מכניסים פה הבוקר עוד רשימת מדינות שלמות שיהיו מיום ג' בחצות בכפוף לאישור ועדת החוקה, ללא אישור כניסה לישראל, זאת אומרת שזה מאוד משפיע על נמלי התעופה ועל חברות התעופה.

עידית סילמן: מה התוכנית שם?

דניאל פדון: בימים האלה יש דיונים בין משרד האוצר למשרד התחבורה ואני מבין שעובדים על פתרון לסייע לתיירות.

עידית סילמן: מכירים, משרד התחבורה?

בן חמו: תודה ליושבת-הראש, באמת זה נושא מאוד חשוב הנושא של שיפוי חברות התעופה.

בן חמו: זה לא מהיום, זה כבר מהגלים הקודמים.

בן חמו: הם סובלים מהפסדים רבים.

בן חמו: אני חייבת לציין שגם עבור רשות שדות התעופה יש הרבה משמעויות תפעוליות מאוד חשובות שגם בגין זה יש הרבה הוצאות שלא תוכננו מראש.

אלון טל: אפשר לשאול את נציג האוצר?

אלון טל: הרי אנחנו רוצים לעודד אנשים להתחסן.

אלון טל: בתור אחד שמאוד תמך בגישתו של ראש הממשלה במה שקשור לקניונים, האם אתם רואים דרכים במסגרת הפעלת המשק, שמבלי לפגוע במשק אפשר לתעדף או לפחות לחזק את הציבור הרחב, הרוב הגדול שכן התחסן, במסגרת התנהלות של המשק?

דניאל פדון: אנחנו חושבים שמאוד חשוב לעודד את ההתחסנות ואנחנו משקיעים משאבים רבים כדי לתמוך בקופות החולים, בבתי החולים, בכל גורם שעוזר להתחסן.

אלון טל: אבל זה כנראה לא עובד.

אלון טל: שמענו את ההיענות הנמוכה.

אלון טל: השאלה אם יש עוד דרכים מבחינת תמריצים לאלה שלא התחסנו?

אלון טל: חשבתם על צעדים שונים?

דניאל פדון: נשקלים צעדים כאלה ובאמת התו הירוק הוא תמריץ מאוד חיובי להתחסן.

דניאל פדון: ברגע שהתחסנת אתה יכול להוציא תו ירוק ואתה יכול להיכנס למקומות בלי לעשות בדיקות אנטיגן לפני כן, וזה אמור לעזור גם.

עידית סילמן: יש כרגע איזשהו גיבוש של חבילה שמסתמנת או שיחות מול משרד התחבורה?

עידית סילמן: באשר לשאר העסקים הפרטיים, יש איזשהו שינוי, איזשהו משהו או שכרגע המצב בתמונת מצב קיימת?

דניאל פדון: כרגע בתמונת מצב קיימת.

דניאל פדון: ככל ונצטרך לעשות התאמות, נדון בזה.

עידית סילמן: אוקיי.

עידית סילמן: נמצאים איתנו כאן בזום גם נציגים של קופות החולים.

עידית סילמן: אני פשוט מתנצלת כי הדיון שלנו התארך.

עידית סילמן: נמצאים גם נציגים של קופות החולים, גם מרכז השלטון המקומי, גם ההסתדרות הרפואית, גם מדעת, גם עוד הרבה שאנחנו פשוט לא נצליח להגיע לכולם.

עידית סילמן: ד"ר ארנון שחר, פרויקטור קורונה, מכבי, וראש אגף מידע בריא, בקשה, כמה משפטים כי אנחנו ממש חייבים לסגור ולסיים.

ארנון שחר: תודה רבה.

ארנון שחר: אני אגיד שלושה דברים.

ארנון שחר: דבר ראשון, אנחנו נמצאים בכל מקום בכל מה שקשור לחיסוני הילדים ולחיסוני מתבגרים בבוסטרים.

ארנון שחר: אין מגזר שאנחנו לא נמצאים בו, בין אם ברשתות, בין אם פיזי ואנחנו נגישים ומונגשים.

ארנון שחר: כמו שאמרת, יושבת-הראש לפני זה, סך הכול ההסברה פה היא טובה.

ארנון שחר: אנחנו מונגשים.

ארנון שחר: אדם בוחר בסופו של דבר החלטה אקטיבית לא לחסן את ילדיו או לא להתחסן, וקשה מאוד בסופו של דבר לקחת אותם ביד ולבוא להתחסן, אבל אנחנו נמצאים בכל מקום.

ארנון שחר: אם נצטרך נהיה יותר.

ארנון שחר: עשינו את זה בכל השנה וחצי האחרונות.

ארנון שחר: גם בחיסוני הילדים, במספרים, סך הכול אנחנו חושבים שהיינו יכולים לעשות יותר, מצד אחד, אבל מצד שני אנחנו במכבי כבר מחסנים פחות או יותר 40% מילדי ישראל, אז אני חושב שאנחנו עושים טוב ועדיין אנחנו צריכים שבסופו של דבר גם המדינה תיתן את שלה ותגיד את אמרתה בחשיבות ובהסברה הלאומית.

ארנון שחר: אני רוצה להגיד שני דברים שהתייחסו לפני זה לגבי הקושי והאתגר שעומד בפנינו בשבועות הקרובים, ההבדל בין המאומתים של העשרה ימים וה-14 ימים.

ארנון שחר: זה נראה משהו שהוא פעוט.

ארנון שחר: ד"ר שרון דיברה על זה מקודם.

ארנון שחר: זה אירוע לוגיסטי מאוד משמעותי וככל שיהיה לנו יותר אומיקרונים, יהיה קשה מאוד להתחיל להסביר לקהל הרחב שיהיו מספרים ומכפלות גדולות, מי עשרה ימים, מי 14 ימים.

ארנון שחר: מי צריך להישאר כמבודד עשרה ימים ומי צריך להישאר כמבודד 14 ימים.

ארנון שחר: יש פה אתגר מאוד גדול ואני מקווה מאוד שאנחנו נוכל לעמוד בו.

ארנון שחר: זה יהיה לא פשוט גם מחשובית, גם תפעולית, גם רפואית.

ארנון שחר: לגבי אשפוז הבית, אנחנו עשינו את זה בחודשים האחרונים.

ארנון שחר: אני שמח שהמשרד גם הקשיב לנו ונתן לנו כתף וגב בכל מה שקשור לאשפוזי הבית.

ארנון שחר: אנחנו נצטרך להתכוננות לגל הבא יותר תקציבים, יותר גב, יותר תמיכה ברוח גבית בכל מה שקשור לאשפוזים על מנת להקים את התשתיות האלה ולשמור אותם יותר ברות קיימא ועם יותר מסוגלות ויותר יכולת של הקופות.

ארנון שחר: כמו שעשינו בחיסונים וכמו שעשינו עם אשפוזי הבית, אנחנו יכולים לעשות גם יותר בזה.

ארנון שחר: תודה.

עידית סילמן: תודה רבה.

עידית סילמן: מאוחדת, ד"ר ארז כרמון, מנהל רפואי, משל"ט קורונה.

עידית סילמן: כן, בקשה.

ארז כרמון: בוקר טוב, קופת חולים מאוחדת ערוכה כמו יתר הקופות.

ארז כרמון: כמו בגלים הקודמים, רוב המעמסה היא על הקופות ואנחנו ערוכים בהיבט הלוגיסטי לתת את המענה למטופלים.

ארז כרמון: האתגר הגדול שלנו כמו של כולם הוא להגביר את אמון הציבור בחיסונים ולהביא כמה שיותר אנשים להתחסנות.

ארז כרמון: עד כאן.

עידית סילמן: יופי, תודה רבה.

עידית סילמן: פרופ' חגי לוין, יו"ר איגוד רופאי בריאות הציבור.

עידית סילמן: בקשה.

חגי לוין: תודה.

חגי לוין: אנחנו במצב מורכב ודווקא במצב כזה אנחנו חייבים להגדיר היטב את המטרה ואת האסטרטגיה שלנו.

חגי לוין: הכותרת של הדיון כאן, והדיון היה מקיף ורחב - היערכות לבלימת התפרצות האומיקרון.

חגי לוין: האומיקרון כבר כאן.

חגי לוין: אנחנו לא יכולים לבלום את ההתפרצות שלו, אז כמו שיש כבר סופה, אנחנו צריכים לעשות פעולות, ולכן בוודאי שצריך כבר היום ובצורה שהיא יחד עם הציבור ולא מול הציבור, להגביל יותר התקהלויות כיוון שבהתקהלויות אנשים נדבקים והאומיקרון כבר מסתובב.

חגי לוין: לעומת זאת יש פחות מקום לעשות שימוש בתו הירוק, כי אנחנו כבר רואים מהנתונים שהוצגו כאן היום שהוא לא כלי אפקטיבי במציאות שבה יש זן שגם מחוסנים, אולי פחות, אבל נדבקים ומדבקים, ולכן אנחנו צריכים ללכת יותר לכיוון של לשדר לציבור.

חגי לוין: כולנו צריכים להיזהר כל הזמן בהתנהגות שלנו ובהתקהלויות שלנו וצריך ללכת יותר לכיוון הזה.

חגי לוין: אנחנו חייבים לאסוף נתונים עכשיו על החומרה של האומיקרון, שנוכל להגיד בצורה שהיא מדויקת ומותאמת.

חגי לוין: אנחנו חייבים לא לעשות צעדים קיצוניים שהציבור לא מבין אותם, אלא ללכת עם הציבור בצורה שהיא הגיונית, וההיגיון הוא שצריך להתחסן כי החיסון הוא ההגנה הטובה ביותר.

חגי לוין: ההיגיון הוא שצריך להיזהר כל הזמן כולל המחוסנים, ולכן אנחנו מציעים להגדיר עכשיו אסטרטגיה עדכנית לזן האומיקרון.

חגי לוין: להגדיר את המטרה שאנחנו רוצים ללכת לפיה ולפי זה לעשות את הדברים, כי נראה שאנחנו עדיין עסוקים קצת במאבק שהיה קודם, של הבלימה.

חגי לוין: אנחנו כבר לא שם.

חגי לוין: תודה רבה.

עידית סילמן: בקשה.

שי גל: אני מפורום העצמאים של ההסתדרות.

שי גל: אני מברך על הדיון המשותף של שתי הוועדות.

שי גל: הציגו פה תמונה שהיא מאוד מדאיגה, אין להקל בה ראש מבחינה בריאותית, אבל אין גם להקל ראש מבחינת המשמעות למשק ומה עושים כדי למנוע את הנזקים למשק.

שי גל: כמו שאנחנו יודעים, הנגיף הזה הוא לא בריאותי רק, הוא גם חברתי-כלכלי, ולעיתים הוא יוצר גם מוטציות תפוקתיות שצריכים לתת עליהן את הדעת.

שי גל: זה כמו הסמכת הממשלה להעביר תקנות לפעמים לפני אישור הכנסת, שאם הכנסת הייתה יודעת, כמו שלשמחתי קורה בדיון הזה, היו נותנים את הדעת בפגיעה הכלכלית בעסקים הקטנים בכל הגבלה והגבלה וגם היו מדברים על פיצוי.

שי גל: פה אני גם מתחבר לדברים שאת אמרת מקודם בעניין הזה ששאלת את האוצר.

שי גל: אני חושב שזאת חוכמה מאוד קטנה לנסות למנוע את התפשטות הנגיף הבריאותי ולגרום תוך כדי להתפשטות נגיף חברתי-כלכלי של קריסת עסקים.

שי גל: גל חמישי?

שי גל: פשוט גל חמישי יש קריסת עסקים.

שי גל: משרד הבריאות עושה את העבודה בתחום שלו, שמענו פה את הד"ר שרון פרייס ואת סלמאן זרקא וגם את השר.

שי גל: הם עושים עבודה נפלאה בבלימה בצד הבריאותי, אבל הממשלה כממשלה, ואני הייתי רוצה לפנות לשר שלצערי לא כאן, שמבחינתי הוא נציג הממשלה.

שי גל: הממשלה לא עושה די כדי למנוע את התפשטות הנגיף החברתי-כלכלי.

שי גל: אנחנו אומרים שאם מגבילים, מפצים.

שי גל: אתם רוצים להגביל?

שי גל: תכריזו כבר עכשיו מה יהיה הפיצוי כנגד כל מגבלה.

שי גל: תמנעו גל חמישי של קריסת עסקים.

שי גל: אני רוצה לכנסת ולוועדות החשובות האלה, כפי שכבר אמרתי, שלהתנות הגבלות בפיצוי לאלו שייפגעו מהם.

שי גל: לפני שמגבילים, בואו נדון, בואו נדרוש, כמו שאמרנו וכמו שאת אמרת, שיהיו נציגים של משרדים אחרים, וכמו שאכן קורה בדיון הזה ואני מברך על כך, לדון גם במשמעויות ובפיצוי.

עידית סילמן: אוקיי, תודה רבה.

עידית סילמן: שמענו את נציגי משרד האוצר.

עידית סילמן: כרגע אין איזשהו משהו.

שי גל: כשיהיו הגבלות אז אנחנו נרצה - - -

עידית סילמן: בוודאי, בשמחה.

עידית סילמן: ד"ר אורי לרנר, מנהל מקצועי של מדעת, אחרון הדוברים, נמצא איתנו בזום.

אורי לרנר: תודה רבה.

אורי לרנר: אם אפשר רק להראות, אני ביקשתי להציג את התמונה.

אורי לרנר: אם לא, אני אשתף אותה מהמסך שלי.

אורי לרנר: רואים את המסך שלי, את התמונה?

עידית סילמן: ודאי, בקשה.

אורי לרנר: יופי.

אורי לרנר: אז בעצם אם לרכז את הרבה מאוד דברים שנאמרו פה לדבר אחד, זה בעצם המודל הזה.

אורי לרנר: זה מודל שהוא לא חדש.

אורי לרנר: הוא הוצג כבר שנה שעברה.

אורי לרנר: אנחנו תרגמנו אותו, בעצם הנגשנו אותו.

אורי לרנר: זה נקרא מודל הגבינה השוויצרית.

אורי לרנר: כל פעולה שאנחנו עושים, אם זה החיסונים ואם זה מניעה של התקהלויות ואם זה המסכות ואם זה ההיגיינה ואם זה מי שחולה, תישאר בבית, הוא כמו שכבה שהיא גבינה שוויצרית, יש בה חורים, היא לא מושלמת.

אורי לרנר: עוד שכבה ועוד שכבה ועוד שכבה, אנחנו מייצרים פה איזשהו רובד מספיק עבה של הגנה כדי בעצם לעצור את ההדבקה עד כמה שאפשר.

אורי לרנר: זה מתחבר לדברים שנאמרו פה על ידי כמעט כל אחד מהדוברים בנפרד ואפשר להגיד כולם ביחד.

אורי לרנר: אנחנו לא יכולים להסתפק בפעולה אחת.

אורי לרנר: החיסונים לא יעילים ב-100% לא במניעת מחלה ובטח שלא במניעת הדבקה מלכתחילה.

אורי לרנר: ההקפדה על מסכות, בהיעדר אכיפה מספיקה היא חלקית.

אורי לרנר: אין לנו אוורור מספיק בכיתות ואין לנו סינון של האוויר בכיתות שהיום יודעים שלהתקין מסנני אוויר זה כלי משמעותי בעצירה של הדבקה.

אורי לרנר: צריך לקדם את זה.

אורי לרנר: צריך לקדם בדיקות מהירות.

אורי לרנר: צריך לקדם איגום של בדיקות כדי להגדיל את כמות הבדיקות היומיות כדי לזהות הדבקה בשלב מוקדם ולעצור שרשראות הדבקה.

אורי לרנר: כל אחד מהצעדים האלה שנעשה, כמובן דיברו פה גם על פיצוי לבעלי עסקים שנפגעו, למשל משק התיירות שנפגע עכשיו עם סגירת הגבולות, או ההפיכה של מדינות לאדומות.

אורי לרנר: כל צעד כזה שאנחנו עושים גם יבנה אמון מצד הציבור והממשלה ובמקבלי ההחלטות וגם בעצם יעזור לנו להשיג עוד קצת דחייה, עוד קצת עיכוב של ההדבקות וכמובן בסופו של דבר להציל חיים.

אורי לרנר: אם יש מסר אחר שאני אשמח שיילקח מהדיון הזה שבאמת היה דיון מצוין ואני מאוד מעריך את העבודה של כל מי שהגיע ותודה רבה לך על ההובלה שלו, זה את המודל הזה, את מודל הגבינה השוויצרית.

אורי לרנר: אנחנו לא יכולים להסתפק רק בחלק מהצעדים.

אורי לרנר: אנחנו באמת צריכים לאסוף כמה שיותר פעולות במקביל כדי בסופו של דבר להשיג את המטרה שלנו.

עידית סילמן: מסכימה.

עידית סילמן: תודה רבה, אורי, וחלק מאותו מודל זה האחריות המשותפת, האחריות החברתית, ומפה אני קוראת פעם נוספת לכל ההורים, לכל האנשים שטרם חוסנו ויש כ-650,000 לא מחוסנים עדיין בישראל, ללכת ולהתחסן.

עידית סילמן: כנ"ל לגבי ילדים.

עידית סילמן: כן אני אבוא ואני אגיד שעדיין צריך להוציא הנחיות לגבי כללי בידוד.

עידית סילמן: האומיקרון שאנחנו עדיין לא יודעים מה הם אותם כללים.

עידית סילמן: ככל שיש יותר מגעים, זה לא יספיק לנו לחכות ולהמתין לאותם רופאים או לאותו שיקול דעת רפואי שיבוא ויבחן.

עידית סילמן: זה יכול לקחת זמן וזמן הוא כמובן הדבקה.

עידית סילמן: כן, בקשה חבר הכנסת בגין.

זאב בנימין בגין: תודה, גבירתי היושבת-ראש.

זאב בנימין בגין: שני נתונים שמתחברים ואני חושב שתהיה תועלת בהסברה להורים, אם כי הם לא לגמרי פשוטים.

זאב בנימין בגין: אנחנו שומעים מן המומחים שההדבקה בזן החדש, באומיקרון, גורמת לכך שתהיה הכפלה כל יומיים-שלושה של מספר הנדבקים, אז מה היא המשמעות לאורך שבועיים-שלושה?

זאב בנימין בגין: נניח שההכפלה היא כל שלושה ימים.

זאב בנימין בגין: בשלושה שבועות יש לנו שבע הכפלות.

זאב בנימין בגין: שבע הכפלות פירושו שאם היום יש לנו 500 נדבקים, אנחנו בשלושה שבועות על פי חשבוני עלולים להגיע לכ-60,000.

זאב בנימין בגין: זה לא מובן מאליו לחלק הגדול ביותר של הציבור ולחלק הגדול ביותר של ההורים.

זאב בנימין בגין: הם מצלמים את המצב היום, 500, 1,000, כבר היינו ב-5,000.

זאב בנימין בגין: אחרי 60,000 יבוא 120,000 בעוד שלושה ימים.

זאב בנימין בגין: אלה מספרים חמורים מאוד ואני מציע לחבר אותם לנתון שהביא אמש ראש הממשלה, והוא זה, אני לא ידעתי אותו קודם לכן, שתוצאת החיסון אצל ילדים מבחינת ההשפעה שלה המבריאה או המחסנת לוקחת שלושה שבועות עד חודש, זאת אומרת מי שלא מתחסן היום, בנו או ביתו לא יהיו מחוסנים כאשר יהיו לנו, בהתאם לחשבון הפשוט הקודם, כבר עשרות אלפים וחלילה אפילו יותר.

זאב בנימין בגין: אני חושב שכדאי לנסות להלביש את שני הנתונים האלה באופן נגיש להורים, ולא הילדים מתחסנים, ההורים מתירים לילדים להתחסן והמטרה היא ההורים.

זאב בנימין בגין: הערה שלישית ואחרונה.

זאב בנימין בגין: אנחנו שומעים מדי פעם שיש נתונים באתר משרד הבריאות.

זאב בנימין בגין: זה חשוב אבל זה מגיע למעטים מאוד, אלה שנכנסים, מחפשים ומוצאים נתונים באתר משרד הבריאות, לכן ההסברה לא יכולה להיות רק באתרים הממשלתיים כאלה ואחרים, אלא צריך להטמיע אותה באתרי החדשות, באתרי הרשתות החברתיות בדרך הפשוטה ביותר המתאימה לקהל הזה.

זאב בנימין בגין: יש ודאי דרכים אחדות.

זאב בנימין בגין: זה ממש דחוף, ועל פיצוי נדבר בהמשך הזמן.

עידית סילמן: תודה רבה.

עידית סילמן: כן, חבר הכנסת אלון טל, לסיכום.

אלון טל: אני רק מבקש להדגיש שכל הסיפור של רגולציה זה מן ריקוד עדין בין זכויות הפרט לזכויות קולקטיביות, כלומר כל אחד, יש לו זכות לשלוח מסרון ב-SMS, אל תעשו את זה, זה מסכן אחרים.

אלון טל: מותר לך לעשן, אל תעשו בציבור וכן הלאה.

אלון טל: אנחנו יודעים שבנסיבות מסוימות אנחנו חייבים לוותר קצת על הדגש על זכויות הפרט לטובת הכלל.

אלון טל: בזמן מלחמה מפקיעים כלי רכב ופוגעים בזכויות הקניין, לכן אני חושב שאם הבשורות ששמענו שהן מאוד מדאיגות מבחינת האומיקרון, מחייבות אותנו לחשוב מחדש ובאמת אפילו בידוד סלקטיבי כדי לעודד את הציבור.

אלון טל: אני מכבד את הזכות של כל אחד לא להתחסן אבל אני לא רוצה שהסיכון יהיה כפי שתיאר חבר הכנסת בגין, ולכן הקריאה שלך היא נכונה.

אלון טל: מי שעד עכשיו לא מצא את הסיבה, עכשיו יש לנו באמת את האזהרה.

אלון טל: לכו להתחסן.

עידית סילמן: נכון.

עידית סילמן: שמענו כי הבעיה היא היענות הציבור להגיע וזו הקריאה מפה מהוועדה.

עידית סילמן: אנחנו נמשיך ונעקוב אחרי כלל ההגבלות.

עידית סילמן: אנחנו גם מתוך ועדת הבריאות ומתוך ועדת החוקה צריך לומר, מאשרים צווי בידוד כאלה ואחרים וצווים בכלל שמגיעים לתוך הוועדות, אז אנחנו נמשיך ונעקוב, נמשיך וניתן מענה.

עידית סילמן: כנ"ל אוצר, כנ"ל עסקים, כנ"ל תחבורה.

עידית סילמן: השם עמכם.

עידית סילמן: אני נועלת את הדיון.

עידית סילמן: תודה רבה ליועצות המשפטיות של שתי הוועדות, למנהלות הוועדה, הדוברות, חברי הכנסת.

עידית סילמן: תודה רבה.