הוועדה המיוחדת לעובדים זרים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 18, 2021-12-20 11:00

אבתיסאם מראענה: בוקר טוב לכולן ולכולם, יש לנו היום יום מיוחד במיוחד.

אבתיסאם מראענה: חה"כ רם שפע, יו"ר הוועדה המיוחדת לענייני התמכרויות, סמים ואתגרי צעירות וצעירים בישראל, ביחד איתי, הוועדה לעובדות ועובדים זרים, נקיים דיון סופר חשוב היום, שהוא בנושא התמכרויות לסמים בקרב העובדים בחקלאות.

אבתיסאם מראענה: אנחנו נפתח את הדיון כמובן עם תודות למנהלות הוועדות, מיכל דיבנר כרמל, ובת שבע פנחסוב, וכמובן לצוותים שלנו, אני אגיד את השמות של הצוות שלי ואתה תגיד את השמות של הצוות שלך.

אבתיסאם מראענה: יעל אורבך, היועצת הפרלמנטרית של הוועדה, הדובר נועם עינב, והדובר מטעם הכנסת של הוועדה, אורי מיכאל.

רם שפע: אני לא עושה את זה בתחילת הדיון, אז הנה, אני לומד ממך, באתי ללמוד.

רם שפע: אני אגיד פה תודה גדולה לאביגיל, שמובילה את הוועדה ומכינה את כל הדיונים וגם את זה, ואת שגיא, שהצטרף פה לדיון ומצטרף אלינו באופן כללי לצוות, אז תודה רבה גם, ויעל של הוועדה גם פה יושבת.

אבתיסאם מראענה: אנחנו נשמח מאוד לתת רשות דיבור לרשות האוכלוסין, משה נקש, בוקר טוב, אנחנו נשמח שתיתן לנו סקירה, בבקשה, של כל הסוגייה שמאוד מטרידה אותנו, סוגיית ההתמכרות לסמים בקרב העובדות והעובדים הזרים בענף החקלאות.

משה נקש: בוקר טוב.

משה נקש: קודם כל אני בהחלט מצטרף למה שאמרתם בהתחלה, ומברך על הדיון הבאמת חשוב הזה, בנושא הבאמת חשוב הזה.

משה נקש: מבחינתנו ברשות האוכלוסין, אני אתייחס יותר לעניין של ההיתרים, ונמצא איתנו בזום גם שמעון זיגזג ממינהל אכיפה, אז הוא יתייחס יותר לנושאים של אכיפה.

משה נקש: מהבחינה של הליכי העבודה, אז היום, חשוב לדעת, שכל העובדים הזרים בענף החקלאות שנמצאים בישראל אלו עובדים שהגיעו בהסכמים בילטרליים, עובדים זרים שהגיעו בהסכם.

משה נקש: במסגרת ההגעה של העובדים בהסכם, אז כמובן שהעובדים עוברים גם בדיקות רפואיות וגם רישום פלילי, לפני שהם מגיעים לישראל, וזה תהליך חשוב מאוד.

משה נקש: אנחנו גם שמענו וקיבלנו בדיונים עם לשכות פרטיות ועם חקלאים, טענות ותלונות בנושאים האלה, ומה שאמרנו להם ואנחנו חוזרים ואומרים את זה גם פה, זה שמן הסתם צריך להעביר תלונות בנושאים האלה כמובן למשטרה.

משה נקש: כשיש עובדים זרים שיש חשד שהם סוחרים בסמים או משתמשים בסמים, אז מן הסתם צריך להעביר את התלונות האלה למשטרה, ובלי שהתלונות האלה יגיעו אליהם, יהיה מאוד קשה לטפל בהם.

משה נקש: מבחינתנו, כמובן, אנחנו שמים דגש על העניין הזה, גם באוריינטציות לעובדים לפני שהם באים, מדברים איתם, מסבירים להם, אבל מה שבאמת חשוב ואנחנו רוצים לחדד, זה שכדי שיוכלו לעשות עם זה משהו, צריך להעביר תלונות למשטרה.

רם שפע: אתה יכול לומר, כמה עובדים זרים יש בחקלאות?

משה נקש: בחקלאות יש כ-25,000 עובדים זרים בישראל, הרוב הכמעט מוחלט שלהם הם חוקיים, יש גם כמה אלפים בודדים שהם לא חוקיים אבל הרוב הם חוקיים.

משה נקש: שוב, כמו שאמרתי, כל העובדים הגיעו במסגרת ההסכם הבילטרלי.

משה נקש: זה תהליך שלקח שנים, הרי בהתחלה הגיעו עובדים בהגעה פרטית.

משה נקש: מאז שנחתם ההסכם, כל שנה נכנסו חדשים בהסכם, יצאו ותיקים, ועכשיו אנחנו במצב שבו כל העובדים הזרים בארץ הם עובדים שהגיעו במסגרת ההסכם הבילטרלי.

רם שפע: והם רק מתאילנד?

משה נקש: מתאילנד, כן.

רם שפע: עובדים על הסכמים עם עוד מדינות?

רם שפע: סתם מעניין אותי.

משה נקש: יש דיונים בנושא הזה, משהו בוועדה משותפת בראשות ראש רשות האוכלוסין וההגירה עם משרד החוץ ועם כל המשרדים הרלוונטיים, הם מדברים ומעלים את הנושאים האלה מידי פעם.

משה נקש: עכשיו גם גדלה המכסה אז יש גם מחשבה על לעשות איזשהו פיילוט ניסיוני לעובדים בשיטת תאגידים ועובדים עונתיים, אנחנו חושבים כל הזמן על כל מיני רעיונות לשיפור התחום הזה.

משה נקש: אז גם הנושאים האלה של המדינות זה גם במסגרת הדיונים בוועדה.

אבתיסאם מראענה: כן, נקש, אבל אתה בעצם אומר שאתם עושים להם את ההכשרות ואת כל הראיונות לפני שהם מגיעים לארץ, אבל השאלה שלי היא בעצם, האם יש לכם אינדיקציה לגבי מה קורה בכל התחום הזה של ענף החקלאות עם הסוגייה של שימוש בסמים?

אבתיסאם מראענה: האם זה משהו שהוא רווח?

אבתיסאם מראענה: זה נושא שאתם בתוך המשרד כן מכירים ומכירות בו?

אבתיסאם מראענה: תספר לנו קצת.

משה נקש: אז כמו שאמרתי, אנחנו שומעים ומקבלים את הפידבקים האלה גם מלשכות פרטיות וגם מחקלאים, אבל בשביל לטפל בתופעה הזאת, מן הסתם צריך להעביר את זה למשטרה.

אבתיסאם מראענה: לא, לפני הטיפול, מה היקף התופעה?

משה נקש: לא, אין לנו אינדיקציות על היקף התופעה הזאת.

משה נקש: אבל, אני אומר עוד פעם, כשאנחנו מקבלים במרכז לפניות עובדים שמופעל באמצעות CIMI של רשות האוכלוסין וההגירה, כשאנחנו מקבלים תלונות, אנחנו מעבירים אותם מיד למשטרה כמובן, ואנחנו בשיתוף פעולה עם כל המשרדים, תלוי באיזה נושאים הפניות.

משה נקש: בנושאים האלו, התקבלו בשנים האחרונות בסביבות 47 פניות, מ-2014, אז כפי שאת מבינה, אין הרבה תלונות רשמיות על הדבר הזה.

משה נקש: כל תלונה, כמובן מועברת גם למשטרה, כדי שייבדקו מה הם יכולים לעשות בעניין הזה.

רם שפע: אני מצטרף רגע.

רם שפע: קודם כל, לא אמרתי שכיף גדול לעשות דיון משותף, אז רגע אני אגיד גם את זה.

רם שפע: בסופו של דבר, אחד החששות הוא שזה מגיע ממצב נפשי מאתגר, או מתנאי עבודה לא טובים, תנאי מחייה זה בכלל חתיכת סוגייה, אז השאלה במקום הזה היא, האם אתם מזהים קשר?

רם שפע: את אומרת, אתה מדבר על מספר הפניות, לזה גם המשטרה תתייחס ותגיד כמה פניות היא מקבלת, אבל בהיבט שלך כרשות האוכלוסין, נראה לי שהשאלה הרלוונטית היא, האם אתם מזהים איזושהי זיקה בין התנאים שלהם בעבודה ובמחייה, לבין שימוש בסמים, כשאנחנו יודעים שיש קורלציה גבוהה ברוב האוכלוסיות.

משה נקש: קודם כל בעניין תנאי המגורים, זה באמת משהו שהיה, וניתן עליו דגש אצלנו במינהל אכיפה, שוב, שמעון בזום והוא יוכל להרחיב יותר בעניין הזה.

משה נקש: אבל, כן, יש אכיפה על תנאי המגורים ובכלל על תנאי העובדים והזכויות של העובדים, בגלל זה גם ציינתי את ההסכמים הבילטרליים, שהעובדים מודעים לזכויות שלהם והם מקבלים את הזכותון כשהם מגיעים לארץ, וחשוב מאוד שהם ידעו את הזכויות שלהם.

משה נקש: בעניין תנאי המגורים, מתבצעת גם אכיפה, אם מגיעות תלונות אז כמובן אכיפה בעקבות התלונות, וגם לפעמים אכיפה יזומה שלנו אצל חקלאים ובמשקים חקלאיים, כדי לבדוק את תנאי המגורים של העובדים.

אבתיסאם מראענה: אז בוא נפנה לאדון זיגזג, אפשר להעלות אותו בזום בבקשה, ואפשר לדבר איתו על התנאים של העובדים, על האכיפה.

אבתיסאם מראענה: בוקר טוב, אדוני.

שמעון זיגזג: בוקר טוב, שמי שמעון ואני נציג מינהל אכיפה מרשות ההגירה.

שמעון זיגזג: אני רוצה להתייחס לשאלות שהעלית.

שמעון זיגזג: קודם כל, אני מצטרף לנקש ואנחנו בהחלט מברכים על הדיון המאוד חשוב הזה.

שמעון זיגזג: ההתרשמות שלנו, כאנשי אכיפה, היא שלא מדובר באיזושהי תופעה ספורדית אלא יותר מזה.

שמעון זיגזג: אנחנו מכירים את התופעה כבר עשרות שנים.

שמעון זיגזג: אני עובד ברשות קרוב ל-20 שנה, אנחנו מכירים את זה 20 שנה, החקלאים מכירים את זה 20 שנה.

שמעון זיגזג: זה התחיל מכדורים שקראו להם בעבר 'יאבה', ואני מתאר לעצמי שהנציגים יוכלו לפרט באופן מקצועי על הסוגים השונים.

שמעון זיגזג: זה עבר בתקופה האחרונה, בשנים האחרונות, לאותו סם בצורה אחרת שקוראים לו 'אייס', כך העובדים קוראים לו.

שמעון זיגזג: מהתרשמותנו, הזיקה של העובדים לסמים, הצורך שיש למשתמשים בסמים, בחלקו קשור בהחלט לעבודה ולשעות העבודה.

שמעון זיגזג: הסם הזה מאפשר להם לעבוד יותר שעות, לעבוד שבעה ימים בשבוע, ושוב פעם, אני מדבר פה בצורה מכלילה, אבל חשוב שלא להיכנס להכללה, כי יש חקלאים מכל מיני סוגים ויש עובדים מכל מיני סוגים, אבל אנחנו בהחלט מזהים שחלק מהעובדים משתמשים בסמים האלה כדי לעבוד יותר שעות נוספות, יותר ימים בשבוע, ויותר שבועות במהלך החודש, כלומר ממש למלא את כל ימי החודש בעבודה נמרצת של בין 17-14 שעות.

שמעון זיגזג: מאיר דוד פה ממשרד העבודה יכול לפרט לגבי הממצאים שלהם בהיקף שעות העבודה של העובדים הזרים בענף החקלאות.

שמעון זיגזג: חשוב לציין, כפי שאני מכיר את התופעה, היא נפוצה ופורחת יותר בענף החקלאות, אני לא מכיר את זה בענפים אחרים, לדוגמה, לא בסיעוד, לא בבניין, לא בענף המומחים, אני לא מכיר את הדבר הזה כתופעה בענפים הללו, אלא רק בחקלאות.

אבתיסאם מראענה: מה ההיקף של התופעה?

אבתיסאם מראענה: היא הולכת וגוברת?

משה נקש: אז שוב, אנחנו לא מתמחים בעניין הזה, אין לנו סמכות לטפל בדברים האלה וגם אין לנו הכשרה, זה מאוד חשוב לומר את זה.

משה נקש: אנחנו יכולים רק לשער את ההיקף, אבל אנחנו בהחלט יכולים לומר, שלא מדובר בתופעה ספורדית, לא מדובר במקרים פה ושם.

משה נקש: זה עניין אחד.

משה נקש: עניין שני, והוא מאוד חשוב, הוא שיש לנו בעיה של מתלוננים.

משה נקש: כמו שנקש אמר, מדובר במספר מועט יחסית של מתלוננים, העובדים לא רצים להתלונן על העניין הזה.

משה נקש: אנחנו נתקלים בזה ממש אחת לזמן ממושך ומיד אנחנו כמובן מעדכנים את המשטרה.

משה נקש: לשגרירות תאילנד יש המון מידע לגבי הנושא הזה, וכמובן אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא עם המשטרה, ומעבירים את כל מה שאנחנו יודעים וכל מידע שמגיע אלינו בתחום הזה, לטיפול משטרת ישראל.

אבתיסאם מראענה: יש לך הערכה איך בעצם הסם הזה מגיע לארץ?

משה נקש: נמצא כאן נציג של רשויות המס שמתעסק בדבר הזה, אני משוכנע שהוא יוכל להרחיב הרבה יותר ממני, בצורה הרבה יותר מקצועית, אני חושב שהמידע נמצא אצלו, מר אהוד.

רם שפע: אוקיי, נעבור לאודי אורטל, מנהל תחום מבצעים ברשות המיסים, בבקשה.

אהוד אורטל: גברתי, אדוני, תודה רבה, אני מודה לכם על ההזמנה, ועל ההזדמנות להשתתף בדיון החשוב הזה.

אהוד אורטל: כמו שנאמר, שמי אהוד, אני מנהל את תחום המבצעים במטה סמים של המכס.

אהוד אורטל: ברשותך, כהיכרות עם יחידה ותיקה ופעילה, פחות מוכרת, אני מוצא לנכון - - -

אבתיסאם מראענה: סליחה שנייה, יש בעיה עם המצלמה.

אהוד אורטל: רק שניה ברשותך, אני אנסה להחליף את הרקע, אולי זה יעזור.

אהוד אורטל: הנה.

אהוד אורטל: אז אני אחזור רק על שמי, אהוד, מנהל תחום מבצעים במטה הסמים של המכס.

אהוד אורטל: לשם היכרות עם יחידה ותיקה ופעילה, פחות מוכרת, ברשותך, אני אמצא לנכון לפתוח במספר משפטים מהות היחידה, ומיד אני אמשיך על נושא הברחות הסמים של המתאמפטמין, והשיוך הכמעט בלעדי אל אוכלוסיית העובדים הזרים.

אהוד אורטל: על פי החלטת ממשלה, בשנת 1994 הוקמה יחידת הסמים של המכס, כשאנחנו בעצם מופקדים על נושא הברחות הסמים בכלל מעברי הגבול הבין-לאומיים של ישראל.

אהוד אורטל: אני מדגיש את הבין-לאומיים, ולא בתוך הארץ, דהיינו, מה שקרוי 'אזור פיקוח מכס'.

אהוד אורטל: מטה הסמים, בעצם כפוף לראש מינהל המכס, מתכלל, מכוון, מנחה מקצועית את כלל החוקרים של הסמים של המכס, כמו גם את מדור כלבני הסמים שלנו.

אהוד אורטל: יש לנו מדור כלבנים ייעודי שמתמחה בזיהוי סמים, בד בבד עם כספים, בנושא הלבנת הון.

אהוד אורטל: אנחנו מנהלים מקצועית תשעה מדורי שטח בכל רחבי הארץ, באילת, אשדוד, נתב"ג, במרכז חלוקת הדואר הארצי שבמודיעין, בחיפה, במעברי הגבול עם ירדן ומצרים, וכאמור, מדור כלבים שנותן סיוע בזיהוי סמים וכספים לכלל המדורים.

אהוד אורטל: יחד עם המודיעין שבמטה היחידה, אנחנו פועלים ומשתפים פעולה עם מודיעין ופרופיילרים של בתי המכס, עם המרכז לאבחון מטענים לאומי, עם נציגי הארגון בחו"ל, ארגונים בין-לאומיים ועוד.

אהוד אורטל: אנחנו פועלים בסיוע ושיתוף פועלה עם נציגי האוצר והמכס בחו"ל, עם ארגון המכס העולמי, ואחרים נוספים, שמסייעים לנו כמטה, ולכלל חוקרי הסמים של המכס, ליירוט, הן בחו"ל והן בארץ, של משלוחי סמים שהיו אמורים להגיע לישראל.

אהוד אורטל: מעבר למשלוחי דואר ובלדרות, ששם מירב הברחות הסמים, אנחנו מפקחים כמובן גם על כל הייבוא האחר לישראל.

אהוד אורטל: זה כולל אנשים, כבודת נוסעים, מכולות, מטענים, רכבים, כלי שיט וכדומה, כל זאת, תוך עדכון רציף שלנו אל המטה הארצי ובשיתוף פעולה איתם, אל כלל התפיסות של הסמים שלנו בכלל המעברים הבין-לאומיים.

אהוד אורטל: כאן אני כבר רוצה לציין את השיח ושיתוף הפעולה המצוין ורב השנים שיש לנו עם עורכי הדין אתי כהנא וחגי בראש, מהרשות למלחמה בסמים, או איך שהם נקראים היום בשמם החדש, אני הפסקתי לעקוב אחרי שינויי השמות, אבל העבודה היא עבודה טובה.

רם שפע: הרשות לביטחון קהילתי, זה השם שלהם.

אהוד אורטל: חוקרות וחוקרי הסמים של המכס מאתרים יותר מ-1,000 ניסיונות הברחות סמים שונים בכל שנה.

אהוד אורטל: אני מדבר על תיקי ייבוא סם בלבד, אנחנו לא מתעסקים עם סמים שבתוך הארץ.

אהוד אורטל: אנחנו תופסים החל מקנאביס, דרך LSD, אקסטות, קוקאין, וכלה במה שמכונה סמי אונס למיניהם.

אהוד אורטל: לגבי הסם המתאמפטמין שאני אתרכז בו, שהוא סם פסיכו אקטיבי מעורר, או כפי שהכרנו בעבר בעיקר בצורה אחרת ככדורים, כמו ששמעון הציג בשם 'יאבה', או באחד מכינוייו העכשוויים של קריסטל מת', יש לזה עוד הרבה שמות, כמו אייס, פוני, כריסי, כריס, זכוכית, וכולי, או טינה, שהוא מוכר יותר כקיצור של כריסטינה בקרב הקהילה הגאה אצלנו.

אהוד אורטל: התחלנו להכיר את התופעה הזאת לפני שנים רבות, אז היינו תופסים אלפי כדורי 'יאבה' בכל חודש.

אהוד אורטל: כדורים שנשלחו ומוענו אל שמות תאילנדים ברחבי הארץ.

אהוד אורטל: אלה בעצם טבליות אדומות, לפעמים כתומות או ירוק זרחני, בעיקר עגולות וקטנות כמו סוכרזית, בדרך כלל עם לוגו של WY או ARA.

אהוד אורטל: ל'יאבה' יש מספר רב של פירושים, למשל שאבו, הננס האדום, כפתור, סמא סוסים, ועוד.

אהוד אורטל: הוא מוכר גם כסם השיגעון, היות ובין היתר, אחד התופעות שלו זה גורם להתפרצויות אלימות קשות תוך התמכרות קשה ומהירה לסם, אחרי הפעם השנייה או השלישית.

אהוד אורטל: משתמשים על ידי בליעת כדור או הסנפה, לאחר פירור שלו לאבקה, בשיטה המכונה 'מרוץ אחרי הדרקון', החבר'ה המומחים פה בפרלמנט יכולים להגיד בדיוק מה זה.

אהוד אורטל: ההשפעה של כדור בודד היא כ-12 שעות עבודה, ושל עישון או אידוי של אבקת מת' נקייה, מת' זה בעצם הכינוי של הקריסטל מת', קריסטל המתאמפטמין, חזקה הרבה יותר.

אהוד אורטל: הסם הזה כמעט בלעדי, אצלנו כפי שאנחנו תופסים, אל אוכלוסיית העובדים הזרים בישראל, ומוכר בשימושו אצל האוכלוסיות האלה בעולם בכלל.

אהוד אורטל: מספר נתונים, לדוגמה, מחודש מאי 2009 עד 2011, חשפנו 271 ניסיונות הברחות של יותר מ-151 טבליות סם יאבה, שבעצם הן מכילות קפאין ואחוז יחסי קטן מאוד, 20-10 אחוזים, של סם המתאמפטמין.

אהוד אורטל: כל החבילות האלה יועדו ומוענו לכאורה לתאילנדים בכ-135 יישובים שונים, בעיקר באזורי הערבה ורמת הנגב.

אהוד אורטל: אני אדגיש, שלעשרות יישובים נתפסו, ונתפסים עדיין, בין זוג משלוחים לבין 22 משלוחים חוזרים אל אותו יישוב, מה שאנחנו מכנים בעגה בינינו 'לקוחות חוזרים'.

אהוד אורטל: - - - אחוזים ממשלוחי היאבה לישראל נשלחו מתאילנד, היתר ממיאנמר ומלאוס.

אהוד אורטל: מאז, לא חלה בעצם הפסקה, אך כן שינוי לרעה בהתגברות ניסיונות הברחת המת' הגבישי, שכן, בהתחלה היו הברחות של גרמים בודדים, והיום אני מדבר על קילוגרמים.

אהוד אורטל: נתון של 2020, שנת קורונה, ועד נובמבר 2021, עם השלכות יחסיות של כוח אדם מצומצם שלנו בשטח, בגלל מגבלות הסגר וכדומה, ופחות הברחות סמים אחרים בייבוא.

אהוד אורטל: אך לנושא שאנחנו מדברים עליו, רק תשעה תיקים, בהם יותר מ-10,000 טבליות יאבה, ועם 210 תיקים, ובהם יותר מ-200 קילוגרם של מתאמפטמין, אלה כמויות אדירות לישראל כמובן, ואני מדבר על מת' בצורה נקייה, גבישית.

אהוד אורטל: מכובדיי, על פי דיווח שקיבלתי לפני כמספר שבועות, דיווח רשמי של זרוע המודיעין של ארגון המכס העולמי, RILO, בדיווחים לתיקים שרק מעל חצי קילו מתאמפטמין, שימו לב, לכל תיק.

אהוד אורטל: בין ה-1 בינואר 2021 עד ל-25 בנובמבר 2021, כמעט שנה, גרמניה וישראל דיווחו על מספר תפיסות המתאמפטמין הרב ביותר שנתפס בכל רחבי אירופה, והרבה יותר מכך.

אבתיסאם מראענה: אבל רגע, שאלה, אדוני.

אבתיסאם מראענה: אתה בעצם אומר שדווח שאנחנו וגרמניה הן שתי המדינות שבהן תפסו הכי הרבה מהסם הזה.

אבתיסאם מראענה: אני מפרגנת, כמובן, אבל השאלה היא למה אנחנו וגרמניה הן שתי המדינות שבעצם יש בהן את הביקוש לאותו סם?

אבתיסאם מראענה: האם זה רק עובדים זרים בחקלאות או בכלל כלל האוכלוסייה?

אהוד אורטל: שאלה לגיטימית, אני אמשיך ואסביר לגבי זה.

אהוד אורטל: גרמניה היא קולגה שלנו במסגרת אמנות בין-לאומיות, גרמניה בעצם היא 'האב', היא ארץ מעבר של סמים אל ישראל, במקרה הזה, סמים שנשלחים מאסיה או מתאילנד, עוברים דרך גרמניה, ורוב התפיסות שדווחו כאן שנתפסו בגרמניה, הם מיועדים לישראל, הם פשוט משתפים איתנו פעולה, הם מיירטים כבר שם את המשלוחים, זה לא שזה בהכרח מיועד אליהם.

אבתיסאם מראענה: אני מבינה.

אהוד אורטל: אני אמשיך ואומר, שבכל הברחה שאנחנו תופסים פה בארץ - - -

אבתיסאם מראענה: אדוני, רגע, שאלנו את השאלה השנייה, החצי השני הוא האם הסמים האלה מגיעים אל העובדים בחקלאות, או גם לאוכלוסייה אחרת בישראל?

אהוד אורטל: ככל שאנחנו יודעים, ואנחנו בעצם רק בקו הראשון כך נקרא לזה, אנחנו בעצם עוצרים את החבילה.

אהוד אורטל: יש שם שם, בדרך כלל של תאילנדי, שהוא לא מזוהה ולא מצוי במערכות שלנו, יש שם לפעמים מספר משק, לפעמים השם של המעסיק וטלפון משולם מראש, האם הוא עוסק בחקלאות או מטפל של אוכלוסייה מבוגרת, אנחנו לא יכולים לדעת.

אהוד אורטל: אין לנו ממצאים של חקירות של המשטרה במקרה הזה, ב-99 אחוזים מהמקרים.

אבתיסאם מראענה: אז אתם עוצרים את הסמים, ומה אתם עושים אחר כך?

אהוד אורטל: כמו שאמרתי מקודם, כל חשד לסם אנחנו מעבירים ישירות אל משטרת ישראל.

אהוד אורטל: ברשותך, אולי אני אמשיך, אני מניח שאני אענה על מירב השאלות תוך כדי.

אהוד אורטל: אני אחזור ואומר, שכל הברחה שאנחנו תופסים זה בין חצי קילוגרם לעשר קילוגרם נטו סם בחבילה אחת, זה כמויות בין-לאומיות של חומר נקי.

אהוד אורטל: על פי המכשירים שלנו זה מת' באזור טוהר גבוה מאוד, ולא מעורבב עם חומרים מסיחים או תערובות שונות.

אהוד אורטל: כמעט כולם נשלחים אל נמענים בעלי שמות זרים כתאילנדים, וגם פיליפינים, שמות שנשמעים מעט מוזר לאוזן הישראלית ופחות מוכרים לנו במאגרי המידע.

אבתיסאם מראענה: אבל אם יש משלוח שהוא לא מוכר לך במאגר המידע, ואתה אומר שיש בעצם שם של תאילנדי ואתה לא יודע אם הוא קיים בכלל או לא קיים, אז אני לא מבינה איך עושים את ההתאמה בין החבילות שמגיעות לבין הנמען?

אהוד אורטל: מה שאני יודע, זה שהנמען הוא בעל שם תאילנדי במושב מסוים וזהו, מפה זה עובר למשטרה להמשך חקירה ובדיקה.

אהוד אורטל: אל מי זה מגיע בפועל?

אהוד אורטל: סבירות מאוד גבוהה שזה מגיע אליהם.

אבתיסאם מראענה: אני מבינה, אז זה זמן מצוין לעבור למשטרה עכשיו, אדוני, ואם אנחנו נצטרך, אנחנו נדבר איתך, תישאר איתנו.

אהוד אורטל: בשמחה.

אבתיסאם מראענה: יופי, מעולה.

אבתיסאם מראענה: אז אנחנו נפנה למיכל מלכא, ראש חוליית מחקר סמים במשטרת ישראל.

מיכאל מלכיאלי: אני בהחלט מכירה את התופעה הזאת, היא מוכרת לנו, אנחנו יודעים על התפיסות שנתפסות על ידי המכס, בעיקר באמצעות חבילות דואר.

מיכאל מלכיאלי: הכמויות אכן עולות משנה לשנה, ב-2021 אנחנו מכירים תפיסות אפילו יותר גדולות, שמיועדות כמעט תמיד לתאילנדים במשקים חקלאיים.

אבתיסאם מראענה: כן, ומה עושות איתם?

אבתיסאם מראענה: תפסתם חבילות, הן מיועדות לתאילנדים בחקלאות, אז מה עשינו?

מיכאל מלכיאלי: נמצא איתנו גם הנציג של חקירות, שהוא בוודאי יכול לתת מענה על פתיחת תיקים בעקבות תפיסות של מתאמפטמין.

אבתיסאם מראענה: אז בשנת 2021 ציינת שהייתה בעצם שנת שיא, את יודעת מה האחוז?

מיכאל מלכיאלי: אז זהו, יש לנו כאן נציג של חקירות?

אבתיסאם מראענה: יש נציג של חקירות?

רם שפע: אני מניח שעוה"ד ענת מססה תוכל להתייחס, היא לא חקירות אבל היא תדע להגיד.

רם שפע: ענת נמצאת איתנו פה?

רם שפע: היא לא פה.

רם שפע: וטל פז?

רם שפע: גם טל פז לא נמצא אז תכף נחזור אליהם.

אבתיסאם מראענה: אוקיי, טוב אז אני בעצם מבינה פה, חה"כ שפע, שיש פה סוגיה מאוד רחבה, אני מבינה שיש פה באמת תופעה, אני אפילו מתחילה להיבהל, ואני רק אקריא לך מהנתונים שקיבלנו בנובמבר האחרון ממשרד הבריאות, שהם יכולים להיות קשורים אולי קשר ישיר או לא ישיר, לתופעת המוות, מוות טבעי ומוות בעקבות טראומה בקרב עובדים בחקלאות.

אבתיסאם מראענה: אנחנו מדברות על 2019, יש לנו 14 מוות טבעי, שתי תאונות דרכים, שש התאבדויות.

אבתיסאם מראענה: יש לנו ב-2020 13 מוות טבעי, אמרו לי שיש איזה סוג של מוות בעריסה בקרב עובדים תאילנדים שזאת תופעה אבל אנחנו עוד לא הבנו אותה עד הסוף, חשד לרצח, יכול להיות שזה בעקבות שימוש בסמים, וחמישה מקרים של התאבדויות.

אבתיסאם מראענה: ב-2021 היו לנו 12 מקרי מוות טבעי, שתי פגיעות רקטה, מלחמה, ושבע התאבדויות ואחד תאונת דרכים.

אבתיסאם מראענה: בעצם, 22 מקרים של מוות, שמתוכם שבעה התאבדויות.

אבתיסאם מראענה: מי יכול לענות לי על הממצאים הכל כך מדאיגים האלה, של המון התאבדויות.

אבתיסאם מראענה: 44 מקרי התאבדויות בקרב עובדים תאילנדים בחקלאות, מ-2015 עד 2021.

אבתיסאם מראענה: משרד הבריאות, איפה אתם?

אבתיסאם מראענה: מי איתנו?

אבתיסאם מראענה: ד"ר ברק שפירא?

ברק שפירא: בוקר טוב, תודה רבה חה"כ מראענה וחה"כ שפע גם.

ברק שפירא: אני מייצג את האגף לאכיפה ופיקוח, והתפקיד שלנו בעצם הוא לסייע מקצועית למערכות האכיפה בישראל, בכל התחום של הבנת התופעה והבנת החומרים שבהם הם מתעסקים.

ברק שפירא: בהקשר של השאלה שלך, אני יכול רק לדבר על שני דברים שהם קשורים אולי למנגנון ולסיבה לשימוש, שאותם אני מכיר כמובן מקריאת מחקרים וקצת מהכרת העניין.

ברק שפירא: אבל ראשית, לגבי ההשפעות של המתאמפטמין, אנחנו יודעים באמת שמתאמפטמין הוא סם ממריץ, והיאבה ספציפית הוא מכיל גם מתאמפטמין וגם קפאין.

ברק שפירא: הוא יכול לגרום כמובן להמרצה, לסטימולציה, להגברת הערנות, אבל יש לו גם תופעה שבסופו של דבר, כאשר ההשפעה יורדת, אז אנחנו מכירים תופעות של דיכאון וירידה במצב הרוח.

ברק שפירא: זאת השפעה שמוכרת במתאמפטמין, והיא באמת בעייתית.

אבתיסאם מראענה: ד"ר ברק, אני שואלת שאלה, האם בתופעות כאלה כשיש הרי מעסיקים, המעסיק אמור לראות את תופעות הלוואי אחרי או תוך כדי השימוש בסמים?

אבתיסאם מראענה: כלומר, מי משקף את תמונת המצב של אותם עובדים?

ברק שפירא: אז כאן אנחנו בעצם מגיעים לנקודה של למה משתמשים ביאבה בקרב אותם העובדים.

ברק שפירא: אז יש כאן את ההקשר שאנחנו יודעים שגם בתאילנד משתמשים בזה על מנת להגביר את תפוקת העבודה, זה סם מאוד ממריץ, אבל גם ההקשר החברתי מאוד חשוב.

ברק שפירא: יאבה, לפחות בתאילנד, הוא סם חברתי.

ברק שפירא: עכשיו, איך זה מתייחס לשאלה?

ברק שפירא: כי בעצם החברה הקרובה אמורה לזהות תופעות כאלה בקרב המשתמשים.

ברק שפירא: אני מניח שזה קשור בטיב היחסים בין האנשים שמשתמשים, אבל כאן מדובר על הקשר חברתי מאוד של שימוש.

ברק שפירא: אני רוצה רק להגיד, שבאמת השימוש ביאבה הוא אסור בתאילנד, אבל הוא גם די נפוץ.

ברק שפירא: זאת אומרת, אנחנו יודעים שהשכיחות של השימוש ביאבה בתאילנד הוא גבוה יחסית, ואני בטוח שבגלל זה גם בתאילנד - - -

רם שפע: בקרב אוכלוסיות בתאילנד באופן כללי?

רם שפע: זה לא קשור לחקלאות שם?

רם שפע: זה חברתי לגמרי, בשימוש רחב?

ברק שפירא: יש שם שימוש רחב של שני חומרים, קראטום יאבה וגם קצת קנאביס, אלה הסמים שבדרך כלל משתמשים בהם.

ברק שפירא: עכשיו יש פה אני מניח חוקרים שמכירים את הנושא יותר טוב, אולי חגית בוני נח, שגם ביקרה שם, יכולה להסביר את הנושא הזה, אבל כן, השימוש ביאבה מוכר באזור הזה.

אבתיסאם מראענה: כן, אבל לא ענית לי על השאלה, אדוני הד"ר ברק.

אבתיסאם מראענה: אני שאלתי שאלה, האם עובדים שמשתמשים בסם הזה, גם ברגע שם על הסם, וגם כשהסם מתחיל לרדת, המעסיקים שלהם אמורים לראות את זה או שזה בלתי נראה?

ברק שפירא: זה מאוד תלוי בטיב היחסים בין המעסיקים לעובדים.

רם שפע: לא, אבל איזה תופעות יש לזה?

רם שפע: אפשר לראות את זה חיצונית?

רם שפע: תתאר.

ברק שפירא: אם בשימוש רגיל רק מדובר בהמרצה ובהגברת האנרגיה, אז המעסיק יראה רק את התפוקה של העובד, אבל אם הוא בהתקף פסיכוטי, אני מאמין שהמעסיק יגלה את זה.

ברק שפירא: לגבי דיכאון אני מניח שזה בטח יותר קשה, הסימנים של דיכאון הם קצת יותר קשים לזיהוי.

אבתיסאם מראענה: האם הדיכאון שאתה מדבר עליו הוא יכול להוביל למצב של התאבדויות?

אבתיסאם מראענה: בעצם, הנתונים הקשים האלה שאני רואה לפי הדו"ח של משרד הבריאות, זה יכול להוביל להתאבדויות?

ברק שפירא: עלול, אבל אני לא יכול להגיד בוודאות.

ברק שפירא: ברור שיש קשר חזק בין דיכאון לבין התאבדויות.

אבתיסאם מראענה: אני מבינה, אתה גם מבין?

רם שפע: לא, אני חושש אבל כן, נראה לי שאולי ד"ר חגית בוני נח, אם היא חקרה את הנושא אז קצת נשמע מעבר.

רם שפע: אני מאוד מכבד את משרדי הממשלה, אבל כל אחד, וזה בסדר, מתייחס לתחומו, אבל אנחנו בעצם צריכים להבין את עומק התופעה.

רם שפע: למה הם משתמשים?

רם שפע: נגיד, הסיפור החברתי הוא מעניין, ואיך זה משפיע עליהם גם ביום יום?

אבתיסאם מראענה: ושאלה שאני גם שואלת את עצמי כאן, היא תהיה מופנית לרשות האוכלוסין, מר נקש חברי, בעצם, אם התופעה כל כך רחבה, ואנחנו תכף נתגלגל איתה ונלמד אותה, אז בעצם למה אנחנו ממשיכות לעבוד ולהעסיק עובדים מתאילנד?

אבתיסאם מראענה: זאת שאלה שתחשוב עליה, אני לא חייבת תשובה עכשיו, אבל האם זאת שאלה שעלתה?

משה נקש: למה מהמדינה הספציפית תאילנד, את שואלת?

משה נקש: למה צריך עובדים זרים בחקלאות זה ברור לכולנו.

אבתיסאם מראענה: לא שאלתי למה צריך עובדים זרים.

משה נקש: למה מתאילנד?

אבתיסאם מראענה: יש לנו עוד אופציות.

משה נקש: ישראל עשתה הסכם בילטרלי עם תאילנד.

משה נקש: אנחנו לא מכירים איזשהו משהו מיוחד וייחודי שרק בתאילנד יש דברים כאלה, אבל עוד פעם, בסדר, במסגרת הוועדה הבין-משרדית של מנכ"ל רשות האוכלוסין וההגירה, הנושאים האלה גם עולים, וגם מדינות אחרות זה נושאים שעולים, אבל כרגע ההסכם הוא רק עם תאילנד ותאילנד עשתה את ההסכם הבילטרלי עם ישראל, ואין לנו כרגע הסכמים נוספים בחקלאות.

אבתיסאם מראענה: בפיליפינים זה כן עלה לנו בדיונים, שיש לכם התקדמות עם הפיליפינים.

משה נקש: לא בחקלאות, הפיליפינים זה במלונאות ובסיעוד.

אבתיסאם מראענה: בסדר, אני מבינה.

אבתיסאם מראענה: ד"ר חגית, בבקשה.

חגית בוני נח: בוקר טוב לכולם, אני כאן מאוניברסיטת אריאל.

חגית בוני נח: אני לא חקרתי את הנושאים של עובדים זרים, אבל אני כן חקרתי הרבה מאוד על הנושא של תרמילאים והנושא של שימוש בסמים.

חגית בוני נח: אני רק רוצה להעיר כמה הערות בהקשר הזה.

חגית בוני נח: תאילנד מאוד קשוחה בנושא של ענישה כלפי סמים.

חגית בוני נח: יש שם עונש מוות, יש שם עונשים שנעים בין 50-25 שנה, אני פגשתי גם ישראלים ששם בכלא, בין היתר.

חגית בוני נח: זאת עובדה אחת.

חגית בוני נח: עובדה שנייה, יש לנו הרבה ישראלים שמתגוררים בתאילנד, וגם חבר'ה שיש להם רקע עם פשיעה, וכולל גם ארגוני פשיעה תאילנדים, שאני חושבת שגם מנצלים את הנתיב הזה, דרך העובדים בחקלאות, להכניס גם סמים.

חגית בוני נח: אגב, לא רק קריסטל מת', אייס, מה שנקרא יאבה לשעבר, אלא גם חומרים אחרים.

חגית בוני נח: יש גם עובדים מהתחום של החקלאות שמתפתים לסחור בסמים בכל מיני אינסטלציות.

חגית בוני נח: אני יודעת שהייתה מכירה אפילו לסטודנטים, גם קריסטל וגם קוקאין, גם זה היה תפיסות.

חגית בוני נח: השאלה שלי היא כזאת, האם בודקים לפני שמקבלים אותם לעבודה בחקלאות, האם לאדם יש רקע עם התמכרות לסמים?

חגית בוני נח: האם נעשה איזה שאלון כזה?

חגית בוני נח: האם יש איזו בדיקה לפני שהוא מגיע ארצה, בין היתר?

חגית בוני נח: וגם האם יש ארגונים שמנצלים אותם בנתיב גם בסחר בסמים וגם בשימוש?

חגית בוני נח: הקטע המאוד מדאיג, זה מה שאמרתם כאן על כל הבעיות הנפשיות עם ההתאבדויות, וזה גם מה שמראה שצריך אולי יותר לבחון את זה ולבדוק, כנראה יש סבל, גם נפשי, שצריך לטפל בזה.

חגית בוני נח: התאבדות באחוזים שאמרתם, היא נשמעת גבוהה וצריך לראות מה עושים עם זה.

אבתיסאם מראענה: תודה, ד"ר חגית.

אבתיסאם מראענה: אנחנו ניתן את רשות הדיבור לד"ר יהל קורלנדר, בבקשה.

יהל קורלנדר: כן, תודה רבה.

יהל קורלנדר: קוראים לי ד"ר יהל קורלנדר, אני חוקרת הגירת עבודה לחקלאות, מתמחה בתחום הזה מזה עשור.

יהל קורלנדר: תודה לשניכם, אני משתדלת תמיד להיות בוועדות, אני גם אגיע פיזית ברגע שאני אוכל.

יהל קורלנדר: תודה לד"ר בוני נח שהורידה מהשולחן את הטענה שזה תרבותי, והם הביאו את זה משם, וזה סם חברתי.

יהל קורלנדר: בואו נגיד את זה בצורה מאוד ברורה, בתאילנד הענישה, כמו שהיא אמרה, היא מאוד חריפה.

יהל קורלנדר: העובדים מגיעים ממרחבים קהילתיים, כמובן חלקם נחשפו לסמים כאלה ואחרים, אבל שלא יהיה פה ספק, השימוש בסמים הוא כשהם נמצאים כאן, יש גם עדויות על אנשים שהתחילו רק כאן.

יהל קורלנדר: למה?

יהל קורלנדר: בגלל לחץ נפשי, בגלל שעות עבודה ארוכות, וגם בגלל כסף זמין, בואו גם נגיד את זה ככה.

יהל קורלנדר: בתוך מרחב קהילתי כשאני עם בת הזוג שלי ועם הילדים שלי ועם ההורים שלי בתוך מרחב קהילתי - - - (תקלה בזום).

אבתיסאם מראענה: גם האינטרנט שלנו לא זמין, אבל סוף סוף יש לנו קצת אור על התופעה.

אבתיסאם מראענה: אז עד שד"ר יהל תשפר את הזום שלה, נעבור לאורית אסטרחן, לשכה פרטית בחקלאות, בבקשה.

אורית סטרוק: שלום, שמי אורית אסטרחן, ואני הבעלים של חברת כוח אדם בענף החקלאות, עוז ש.ג.

אורית סטרוק: אני רוצה להתחיל קודם כל בלתקן כמה דברים שנאמרו היום.

אורית סטרוק: על פי נתונים שהגיעו אליי מהקונסול לענייני עבודה בשגרירות תאילנד, השנה בישראל, ב-2021 עד היום, מתו מוות בשינה 30 תאילנדים, והתאבדו בסביבות 13 תאילנדים.

אורית סטרוק: הנושא של הסמים הוא קטסטרופלי.

אורית סטרוק: אמרתי בדיון הקודם בנושא של העובדים הזרים בחקלאות, בסביבות 80 אחוזים מהתאילנדים משתמשים בסוחרים, כי יש סוחרים ויש משתמשים ויש גם וגם.

רם שפע: ב-2021?

אבתיסאם מראענה: אורית, רגע, תהיי איתנו בבקשה.

אבתיסאם מראענה: נשאלו פה שאלות, את נותנת לנו הרבה מידע.

אבתיסאם מראענה: השאלה ששאלת, שפע?

רם שפע: הנתונים שדיברת עליהם עכשיו, של המוות בשינה וההתאבדויות, הם מ-2021?

אורית סטרוק: כן, רק ב-2021.

אבתיסאם מראענה: לפי איזה נתונים?

אבתיסאם מראענה: מי סיפק אותם?

אורית סטרוק: מי שמטפל בכל ההטסות של הגופות האלה זאת שגרירות תאילנד.

אורית סטרוק: הקונסול לענייני עבודה, אדון יו, נפגשתי איתו לפני כשלושה שבועות או חודש, משהו כזה, הזמנתי אותו לביקור אצל עובדים זרים שלי בצפון, לבוא לדבר איתם על כל הנושא הזה של הסמים וההתאבדויות וכל המצב שקורה.

אורית סטרוק: הוא בפירוש אמר שהשנה התאבדו 13 תאילנדים, רק ב-2021.

אורית סטרוק: לי יש כרגע, נכון לרגע זה, יש לי עובד אחד בבית החולים מזור בעכו עם התקף פסיכוטי קשה מאוד כתוצאה משימוש בסמים, ועוד עובד ששוחרר מאותו בית חולים לפני שבוע.

אורית סטרוק: שני העובדים האלה מיבניאל אצל שני מעסיקים שונים.

אורית סטרוק: זה עניין יום יומי, שגרתי, של עובדים שלי שמקבלים התקפים פסיכוטיים.

אורית סטרוק: מכיוון שאני עובדת בשטח כל הזמן, אני רק מגיעה לעובדים ואני עושה להם שיחות, הם אומרים לי שהם משתמשים, הם גם אומרים לי שהם סוחרים.

אורית סטרוק: התאילנדים בדרך כלל משתמשים, בתקופה האחרונה, אני חושבת שמשהו כמו ב-6-5 השנים האחרונות, רק באייס, בקריסטל מת', הם כמעט ולא צורכים יאבה.

אבתיסאם מראענה: מה את עושה עם המידע שמגיע אלייך?

אורית סטרוק: אני פונה למשטרה, אני נותנת נתונים, גם אם כבר תופסים.

אורית סטרוק: הייתה לנו תפיסה בנובמבר 2020, הגיעה חבילה עם סמים לקיבוץ דגניה א', איפה שהתנאים מבחינת עבודה ומגורים יוצאים מגדר הרגיל, הרבה מאוד תאילנדים שם בקיבוץ משתמשים בסמים.

אורית סטרוק: הגיעה חבילה של 1.2 קילו קריסטל מת', חבילה כזאת היא בשווי של חצי מיליון שקלים.

אורית סטרוק: המשטרה הגיעה עם החבילה, תפסה את שני התאילנדים שהטלפון שלהם הופיע על החבילה, כמובן.

אורית סטרוק: החבילות, דרך אגב, מגיעות עם שם של תאילנדי שכבר עזב לתאילנד, שהוא לא נמצא.

אורית סטרוק: איך זה עובד בדואר?

אורית סטרוק: בדואר כתוב לכבוד תאילנדי זה וזה בקיבוץ דגניה, המעסיק הולך לדואר, אם יש חבילה לאיזשהו תאילנדי הוא ברוב המקרים אפילו לא מסתכל על השם ומביא את החבילה לעובדים שלו, והעובדים לוקחים את החבילה לפי מי שזה מיועד לו.

אורית סטרוק: הטלפון שרשום על החבילה הוא בדרך כלל של זה שלוקח את החבילה.

אורית סטרוק: שני העובדים שנעצרו היו במעצר ארבעה ימים, בית המשפט שחרר אותם.

אורית סטרוק: כשדיברתי איתם אחרי שהם השתחררו מכלא צלמון, הם אמרו לי שהם אמנם סוחרים בסמים אבל הם אמרו בבית המשפט שהם לא יודעים מי שלח להם את החבילה, אז שחררו אותם.

אורית סטרוק: אני הייתי צריכה אחר כך לנהל תהליך מול רשות ההיגרה, זה היה בזמן הקורונה, העובדים האלה עוד היו חודש או חודש וחצי בקיבוץ, עד שהצלחנו להוציא אותם מהארץ.

אורית סטרוק: זה פשוט הזוי, וזה לא מקרה אחד, כל המקרים כמעט הם כאלה.

אורית סטרוק: נדיר מאוד שעובד כזה שסוחר בסמים באמת יושב בכלא ומרצה מאסר, זה נדיר מאוד.

אורית סטרוק: לגבי משתמשים, את המשטרה זה בכלל לא מעניין.

אורית סטרוק: אני מדווחת, ואני חושבת שאנשי מודיעין בכל הארץ כבר מכירים אותי, כולל בנתב"ג.

אורית סטרוק: יש לי סרטונים שבהם אני מסריטה סוחרי סמים שמספרים לי מה, איך, כמה ולמה.

אורית סטרוק: יש לי שימועים שעשיתי לעובדים והכל מתועד, הכל כתוב, אני רואה מה קורה ופשוט בא לי לבכות.

אורית סטרוק: התאילנדים מסכנים, הם באים לארץ והם מספרים שכשהם יושבים עם חברים, תמיד יש איזה תאילנדי בקבוצה שמוכר, סוחר קטן, יותר גדול, וכן הלאה.

אורית סטרוק: הם מוכרים אחד לשני, ואם התאילנדי בחור טוב והוא נגד השימוש בסמים, אז הוא פונה למתורגמנית ברוב המקרים, והוא מבקש לעבור למקום אחר.

אורית סטרוק: כי התאילנדים, ברוב המקרים משתמשים בסם בלילה, ואז בבוקר הם לא יכולים לבוא לעבודה.

אורית סטרוק: את שאלת לגבי איך החקלאי יודע או לא יודע, החקלאים לא יודעים, הם סופר תמימים.

אורית סטרוק: הרבה פעמים כשאני מספרת לחקלאי, אחרי שהוא מתקשר אליי ואומר לי שהתאילנדי כבר באופן קבוע שלושה ימים בחודש לא מגיע לעבודה, אז אני באה ואומרת לחקלאי שקרוב לוודאי שזה סמים ושנדבר עם העובד.

אורית סטרוק: אנחנו יושבים עם העובד, עושים לו שימוע, אני שואלת את העובד אם הוא לוקח סמים, והוא אומר לי שכן, הוא לוקח סמים והוא לא יכול לקום בבוקר לעבודה.

אורית סטרוק: יש לי עובדים שמתוך חודש עבודה עובדים עשרה ימים, הם מחוקים.

אבתיסאם מראענה: אורית, וואו, איזה נתונים מטורפים.

אבתיסאם מראענה: אני פתאום מנסה להבין, מי יכול לספק לי תשובה על המידע שאורית נותנת, למי זה עובר?

אבתיסאם מראענה: היא אומרת שהיא הולכת למשטרה והמשטרה לא מתעניינת בכלל שהם משתמשים בסמים.

אבתיסאם מראענה: תופסים סוחרי סמים והם משוחררים, אז אני מנסה להבין מי פה אחראי על כל הברדק הזה, ואני אשמח גם לשמוע את זרוע העבודה של משרד הכלכלה, את מאיר דוד, בבקשה.

מאיר דוד: צוהריים טובים, מאיר דוד, ראש מינהל הסדרה ואכיפת חוקי עבודה בזרוע העבודה.

מאיר דוד: בוודאי שאני לא אוכל לענות על הנושא של מי מטפל בסמים או בסוחרים, כי זה בטח לא התפקיד שלנו.

מאיר דוד: עלה פה העניין של שעות העסקה רבות, שזה אחד הגורמים.

מאיר דוד: יכול להיות שזה אחד מהגורמים, יש הרבה מאוד גורמים, אבל בנושא של שעות עבודה רבות, אנחנו כל הזמן נמצאים באכיפה, כדי לפקח שלא יעבדו מעבר לשעות המותרות.

מאיר דוד: יש תופעה של עובדים שעות רבות, הממוצע הוא יותר גבוה מאשר שאר הענפים במשק, הוא עשר שעות בממוצע, יש גם מקרים של 12 ולפעמים גם 13 ו-14 שעות עבודה ביום.

מאיר דוד: אבל, כשאומרת אורית שהם לוקחים את הסמים בלילה, זה פשוט לא מסתדר, כי אם הם היו צריכים להישאר 12 שעות בעבודה, הם היו צריכים לקחת את זה בבוקר כדי שיוכלו לעבוד 12 שעות, אז כנראה שיש פה עוד תופעות, תופעות חברתיות, כמו שאמרו, בדידות.

מאיר דוד: צריך להבין, העובדים הזרים האלה, ברובם, נמצאים במקומות מאוד רחוקים, בדרך כלל עובד אחד או שניים אצל מעסיק, אנשים שנמצאים בבדידות נוראית.

רם שפע: גרים בנפרד מכולם בדרך כלל, לרוב בנפרד משאר העובדים.

מאיר דוד: נכון, זה מה שאני אומר, הם נמצאים במקומות כל כך מרוחקים וכל כך מבודדים, שזאת אחת הבעיות הבאמת קשות שלהם, הבדידות, והיא גם גורם מרכזי.

מאיר דוד: בהיבט של הנושא של האכיפה של זכויות העובדים, אז אנחנו נמצאים איתם בשטח וגם רשות האוכלוסין נמצאת בשטח כדי לעשות את המקסימום, אבל כנראה שמדובר בתופעה הרבה יותר רחבה.

אבתיסאם מראענה: אבל אתה מודע אליה, מאיר?

מאיר דוד: תראי, העובדים שלי הם לא מוסמכים לאכוף ולחקור את הנושא של סמים.

מאיר דוד: אבל, גם לרשות ממשלתית או לגוף אכיפה, לעולם עובד לא יגיד שהוא לקח סם כדי להישאר ער או כדי לעבוד, כי הם ערים למשמעות.

מאיר דוד: הם יכולים להגיד את זה לאורית, הם יכולים להגיד את זה לארגוני זכויות, אבל הם לא יגידו את זה לרשות ממשלתית.

מאיר דוד: מאיתנו, למרבה הצער, הם מאוד חוששים ונרתעים מהעובדים, גם כשאנחנו באים לטפל בזכויות שלהם.

מאיר דוד: לפעמים קשה להם להבין מה אתה רוצה, האם אתה בא ורוצה לגרש אותם, או האם אתה בא ורוצה להאשים במשהו עכשיו, או שאתה רוצה לבוא לטפל להם בזכויות.

מאיר דוד: אז הם די חוששים, העובדים לעולם לא אומרים את זה.

אבתיסאם מראענה: לא, אבל אני חייבת לציין פה, אנחנו כל הזמן מדברות על הסוגייה הזאת שבעצם העובדים והעובדות לא באים ובאות ואומרות איפה קשה להם, איפה הבעיות שלהם, זאת סוגייה שלא הצלחנו לפתור אותה.

מאיר דוד: הם אומרים, הם אומרים את שעות העבודה שלהם, הם אומרים את השכר, הם מדברים אבל הם לא מדברים על התופעות הנוספות שקורות.

אבתיסאם מראענה: אבל רגע, יש לי שאלה אליך, אדוני.

אבתיסאם מראענה: יש לכם פיקוח ויש לכם אכיפה, אז כשאתם מגיעים לשטח כמו שאתה מתאר, ואני מאמינה לך שאנחנו עושים עבודה מצוינת, אבל אני לא בטוחה שהעבודה מספיק - - -

מאיר דוד: נכון, היא לא מספקת אף פעם.

אבתיסאם מראענה: בדיוק, עכשיו, כשאתם מגיעים לשטח, ואתם מגיעים לאזורים כל כך מבודדים, ואתם מודעים מראש שיש סוגיה של סמים מהדהדת ברקע, הרי, הנה אנחנו מדברים על זה.

אבתיסאם מראענה: השאלה היא, אחרי הוועדה והדיון הזה, כשתלכו מכאן החוצה, אחרי כל הנתונים שנחשפנו אליהם כאן, אז מה תעשה עם זה?

אבתיסאם מראענה: מה תעשה עם המידע הזה?

מאיר דוד: גברתי, אז למרות שזאת לא הסמכות שלנו, אנחנו כן עכשיו כשאנחנו נגיע ונתשאל את העובדים, אנחנו נשאל אותם גם על העניין הזה, בסדר?

אבתיסאם מראענה: איך תשאל אותם?

מאיר דוד: הרי אני מתשאל אותם בכל פעם שאני מגיע לשטח, אני שואל אותם על שעות העבודה שלהם, על השכר שלהם, על המגורים שלהם, על התנאים שלהם, אז אני כן אתשאל אותם גם על העניין הזה, ואת יודעת מה, אני אשאל אותם גם מה הסיבה.

מאיר דוד: את המידע אני כמובן אעביר לרשות האוכלוסין.

רם שפע: זה הרי גם קשור, לא סתם אבתיסאם מתעקשת, הרי יש קשר בין התנאים לסמים, וזה הולך אחורה גם.

מאיר דוד: מאוד יכול להיות שזה קשור, אמרתי, באמת, אנחנו נשאר, ואת המידע אנחנו נעביר הלאה, גם לרשות האוכלוסין וגם למשטרה, ככל שיהיה מידע כזה.

מאיר דוד: כי בסופו של דבר, לנו אין את הסמכות לאכוף את זה.

אבתיסאם מראענה: קודם לא שאלתם את השאלות האלה על השימוש בסמים?

מאיר דוד: לא התעסקנו, אנחנו, בנושא של השימוש בסמים.

אבתיסאם מראענה: באמת?

מאיר דוד: באמת, אני אומר את האמת.

אבתיסאם מראענה: למה?

אבתיסאם מראענה: אנשים מתים, אתה דואג לזכויות של העובדים.

אבתיסאם מראענה: רגע, סליחה אני אוריד טון כי אנחנו לא במלחמה.

אבתיסאם מראענה: אתם מתעסקים בזכויות עובדים, אתם דואגים להם, אכפת לכם, ויש פה נתונים מטורפים של משרד הבריאות, אז אני שואלת אותך, בתור מי שאחראי על אותם עובדים, אתה לא מודאג מכל הנתונים האלה?

אבתיסאם מראענה: הם לא מגיעים אליך?

מאיר דוד: לא, ראשית הנושאים לא מגיעים אלינו, שנית, הם מדאיגים, אבל שוב פעם, הם לא בהכרח קשורים תמיד לנושא של שעות עבודה או זכויות עובדים.

מאיר דוד: את הנושא של המוות בשנה ניסו בעבר לקשור אותו לנושא של שעות עבודה ולא הוכח שיש קשר בין הדברים.

אבתיסאם מראענה: והתאבדויות?

מאיר דוד: בהתאבדויות לא נגענו, באמת אני אומר, אלה לא התחומים שלנו וזה מעבר לבינתנו לעסוק בנושא של התאבדויות ובסיבות להתאבדויות.

מאיר דוד: אבל, אני אומר שאני כן אכניס עכשיו, באכיפה שלנו, את הבדיקה ואת השאלות בעניין של הסמים.

מאיר דוד: קודם כל אני אבדוק עם העובדים שזה לא מרתיע אותם מלשתף פעולה, שאחר כך יפחדו לספר את כל הסיפור.

מאיר דוד: אבל, כן, ככל שיעלו תופעות, והעובדים יענו לנו וייטענו את הטענות האלה, ויקשרו את זה לשעות העבודה, אנחנו קודם כל נטפל בזה מול המעסיקים, ושנית, אנחנו נעביר את המידע הזה לכל הרשויות הרלוונטיות, גם למשטרה וגם לרשות האוכלוסין, כדי לראות איך אפשר ביחד להתמודד עם זה.

אבתיסאם מראענה: מצוין, אז האם אנחנו יכולות לסכם בשביל הפרוטוקול, שבעצם אתם בזרוע העבודה במשרד הכלכלה הולכים בחזרה למשרדים ובעצם מנסחים מחדש את הסוגייה של הסמים?

מאיר דוד: יוסיפו את זה.

מאיר דוד: אנחנו מכניסים את הנושא הזה למסגרת האכיפה, כחלק מהנושאים שאנחנו צריכים לברר אותם במהלך האכיפה שלנו.

אבתיסאם מראענה: מה עם הכשרה של פקחים שלכם לגבי הסוגייה הזאת?

אבתיסאם מראענה: הם צריכים גם לדעת מה לשאול, מה הם יישאלו.

מאיר דוד: לא, זאת לא הסמכות שלנו, לטפל בנושא של סמים זה באמת מערב לסמכויות שלהם, לאכוף סמים.

מאיר דוד: אני אומר, אנחנו נכניס את זה בתשאול, ואנחנו נעביר את המידע הרלוונטי.

מאיר דוד: זה המקסימום מבחינת סמכויות האכיפה שגוף שהוא לא המשטרה יכול לבצע, ואנחנו נעשה את זה.

אבתיסאם מראענה: בסדר, הבנתי.

אבתיסאם מראענה: אני מודה לך.

רם שפע: תודה, כבר משהו משמעותי קרה פה.

אבתיסאם מראענה: התקדמנו, לגמרי.

אבתיסאם מראענה: ד"ר יהל קורלנדר, את איתנו בזום?

אבתיסאם מראענה: חזרת?

אבתיסאם מראענה: אני יודעת שאת צריכה ללכת אז אני אאפשר לך להגיד את דברייך.

יהל קורלנדר: כן, סליחה, בגליל העליון כבר התחילה הסופה, אז נפל החשמל.

יהל קורלנדר: קודם כל, על מה שנאמר פה כרגע על האכיפה, בכל תקופות הסגרים לא הייתה אכיפה בכלל, כמויות האכיפה הן לא מספיקות, הנתונים שבטח גברתי ביקשה שיציגו הם מאוד בעייתיים.

יהל קורלנדר: אני חוזרת למה שאורית נציגת הלשכה דיברה פה, מה שקורה הוא שבסוף, עם המקרים הפסיכוטיים ועם מקרי ההתאבדויות, מי שצריך להתמודד עם זה הם החברות והלשכות, שיש להם גם כמות מוגבלת של זמן וגם מתורגמנים בלתי תלויים, וזה מה שמחזיר אותי לסוגיית המניעה.

יהל קורלנדר: ראשית, הגיע הזמן שמדינת ישראל תיקח אחריות גם על המצב הרגשי והנפשי.

יהל קורלנדר: לא מדובר בדבר שהוא מופרך להקים קו מאויש על ידי עובד סוציאלית דובר תאית מתאילנד לסוגיות רגשיות.

יהל קורלנדר: שנית, המשטרה יודעת למצוא סוחרים, היא יודעת לעשות מלשינונים, היא יודעת לשים אנשים סמויים כדי לגלות על סוחרים.

יהל קורלנדר: אני קצת חוששת ממה שהיה כאן כרגע בוועדה, שהאנשים שאמורים לוודא שיש תנאים, תנאי מגורים, שעות עבודה, ושכר, גם יתחילו לתשאל את העובדים האם הם לוקחים סמים.

יהל קורלנדר: העובדים ירגישו עוד מותקפים וגם לא יסייעו בלעמוד על הזכויות שלהם.

יהל קורלנדר: אני רק רוצה להצביע על זה שצריך לעשות את זה בצורה הרבה יותר עדינה ומפוקחת.

יהל קורלנדר: העובדים האלה גם עוברים הדרכות אוריינטציה לפני שהם מגיעים.

יהל קורלנדר: צריך וחשוב להכניס את הנושא הזה גם לאוריינטציות, להבהיר להם שיש חקיקה בישראל, ומהם העונשים, ושלא צריך להתפתות ללחץ בתוך הקהילות, כי מה שקורה זה שבתוך הקהילות יש באמת לחץ, כי הסוחר הוא לפעמים מתוך הקהילה.

יהל קורלנדר: גם בואו לא ניתמם על מעורבות של ישראלים, בואו גם לא נשים את זה רק עליהם.

יהל קורלנדר: ולכן, אני חוזרת על שני הדברים.

יהל קורלנדר: אחד, קו חם לסיוע לעובדים בשפה התאית לסוגיות הרגשיות.

יהל קורלנדר: וגם מילה על הנושא הזה של דום בשינה, לא נמצא קשר כי לא בודקים, יש התעלמות מהנושא הזה כבר שנים ארוכות, אף אחד לא בודק, לא קשר לסמים, לא קשר לשעות עבודה, לא קשר לשום דבר.

יהל קורלנדר: שתיים, אוריינטציה, ושלוש אכיפה.

יהל קורלנדר: אלה הם הדברים שאני רוצה לקדם בהקשר הזה.

יהל קורלנדר: תודה רבה.

אבתיסאם מראענה: תודה רבה.

רם שפע: אני חייב לשאול, נאמר פה מקודם והמשכנו מזה קצת בסדר היום.

רם שפע: לפי מה שאורית אמרה, יש 30 עובדים זרים שנפטרו רק השנה ממוות בשינה?

רם שפע: אני לא יודע, משהו לא מסתדר לי פה, ולא יכול להיות שזה משהו שלא נבדק.

רם שפע: אני לא יודע מי מהרשויות צריכה לבדוק את זה, זה נשמע כמו משהו לא סביר.

רם שפע: כלומר, מבחינת מספרים, סטטיסטית, זאת הסתברות משוגעת.

אבתיסאם מראענה: משרד הבריאות, איפה הם?

אבתיסאם מראענה: איפה משרד הבריאות?

רם שפע: נחזור אולי לברק?

אבתיסאם מראענה: ד"ר ברק?

אבתיסאם מראענה: תציל אותנו בבקשה, יש פה מלא שאלות, ומשרד הבריאות חייב לעזור לנו, יש פה הרבה סימני שאלה.

ברק שפירא: אני חושב שאלה שאלות בתחום ההתמכרות, בתחום הטיפול, בתחום המניעה, שאני לא כל כך אמון עליהם.

רם שפע: מי אמון עליהם?

ברק שפירא: ולכן, הגוף במשרד הבריאות שייצג יותר טוב את הנושאים האלה זאת כמובן המחלקה להתמכרויות, או בעצם, שירותי בריאות הנפש.

רם שפע: עדיף, נכון.

רם שפע: נמצא פה ניר שער ממשרד הבריאות?

רם שפע: שלום לך.

ניר שער: כן, שלום וברכה.

ניר שער: אני מנהל תחום מסגרות של טיפול בהתמכרויות במשרד הבריאות.

ניר שער: בהתייחס לסוגיה של התאבדויות - - - (תקלה טכנית)

אבתיסאם מראענה: לא, אדוני, אתה לא נשמע טוב, צריך לשפר את הקו שלך.

אבתיסאם מראענה: בינתיים, אני אשאל את שפע שאלה.

רם שפע: קדימה.

אבתיסאם מראענה: שפע, אתה יו"ר הוועדה המיוחדת לענייני התמכרויות, ואני מנסה להבין, האם עובד שהוא מכור לסמים, ואז בעצם מה התפקיד שלנו כמדינה?

אבתיסאם מראענה: אנחנו בעצם נצטרך לטפל בהם מבחינת גמילה?

אבתיסאם מראענה: זה דבר שניתן לעובדים זרים?

אבתיסאם מראענה: באיזה תנאים?

רם שפע: אני מחזיר אלייך את השאלה.

רם שפע: האתגר הגדול של עובדים זרים באופן כללי, זה הסטטוס שלהם.

רם שפע: זה בכלל נכון, גם לגבי השותפות בדיון הזה.

רם שפע: הרי, מבחינת הסטטוס של העובדים הזרים, כמו שאמרנו פה, יש בעיות כשמוצאים סמים אצל עובדים זרים ואז האכיפה היא לא כמו שנעשה אצל אזרחים ישראליים.

רם שפע: אז זה האתגר הגדול, לגבי מה שקורה עם כל הבעיות שלהם, זה נכון לתנאים שלהם, כמו שהוא אמר פה וזה בסדר, הם עובדים יותר שעות.

רם שפע: אני עבדתי בחקלאות לפני כמה שנים, גם עם עובדים זרים, ואני יודע בדיוק מה קורה, הם עובדים הרבה מאוד שעות.

רם שפע: אין מה לעשות, הם באים לפה גם כחלק מההבנה, ואני גם כמי שעוסק בחקלאות הרבה יודע, התפוקה שלהם מאוד גבוהה.

רם שפע: אני לראשונה מבין שיכול מאוד להיות שזה קשור לזה שהסמים ממריצים אותם, התפוקה גבוהה, שעות העבודה רבות, ואז, מצטברים עוד הרבה מאוד דברים.

רם שפע: המדינה, צריכה להגיד את האמת לדעתי, יחסית נוח לה הסיטואציה הזאת, כי התפוקה גבוהה, זה עוזר לחקלאי, ואני אומר את זה מתוך זה שאני מבין את החקלאי, הוא לא עסוק בזה, זה לא מטריד אותו, אבל אז, מתחילים להגיע אלינו מקרים כאלה, באמת מזעזעים, ופה צריך להבין איפה כן משרד הבריאות והמשטרה.

רם שפע: צריך אחרי זה לשאול את טל מזרחי, אני מניח שהמשטרה מקבלת פניות והם מתעסקים בזה, לא יכול להיות שלא, לפחות היא תשפוך אור על זה, אבל אולי הוא היה באמצע לדבר על זה.

אבתיסאם מראענה: כן, אדוני ממשרד הבריאות, בבקשה.

ניר שער: אני מייצג את התחום של ההתמכרויות במשרד הבריאות, את הגמילה.

ניר שער: עובדים זרים לא מגיעים אלינו לגמילה, ואני אומר את זה בצורה מאוד ברורה.

ניר שער: זה כנראה מהצורך שלהם לעבוד, מי שמגיע לגמילה צריך להיות באשפוזית שלושה שבועות ויותר.

ניר שער: מי שכן מגיע אלינו הם נשים בזנות, אוכלוסייה של חסרי מעמד, שלגביהם מקבלים אישור מיוחד וככה הם נכנסים לגמילה, כך שאין לי תשובה ספציפית לנושא הזה של ההתאבדויות.

אבתיסאם מראענה: הסוגייה של הגמילה זה משהו שנמצא בזרוע העבודה, מאיר דוד?

אבתיסאם מראענה: זה בזכותון?

אבתיסאם מראענה: זה משהו שיש להם את היכולת להגיע אליו?

אבתיסאם מראענה: מציעים להם את הדבר הזה, או שזה בכלל לא קיים המושג הזה של גמילה?

מאיר דוד: הנושא הזה לא נמצא בשום מקום, לא בזכותונים ולא במידע שמועבר לעובדים.

אבתיסאם מראענה: אין דבר כזה?

מאיר דוד: לא מוכר לי.

רם שפע: מי מגיש את הזכותון?

רם שפע: זה אתם?

אבתיסאם מראענה: זרוע העבודה ומשרד האוכלוסין.

רם שפע: אתם עושים את זה ביחד?

משה נקש: כן, יש זכותון שאנחנו נותנים לכל עובד זר שמגיע לישראל.

רם שפע: נראה לי כמו עוד תוצר שחייב לצאת מפה.

רם שפע: להכניס את זה לזכותון זה נראה לי בסיסי, אתם מדברים על תופעה רחבה, אתם אמרתם את זה, לא אנחנו, אמר את זה אדוני זיגזג מקודם, שהתופעה רחבה והיא לא ספורדית, זה נראה לי דבר אלמנטרי, וגם אנחנו נוכל לבדוק את זה.

אבתיסאם מראענה: כן, לגמרי, זה לצד הטיפולים הנפשיים וההנגשה.

אבתיסאם מראענה: אני מסכימה איתך, אז רשמנו לפרוטוקול, נפלא.

אבתיסאם מראענה: אדוני, תודה רבה.

אבתיסאם מראענה: אנחנו נעבור עכשיו לטל פז מביטחון הפנים, בואי תצילי אותנו, טל.

רם שפע: רגע, נציגת משרד החקלאות נראה לי שבדיוק חזרה אלינו, יהודית כרמי.

רם שפע: כי זה בעצם חונה בחלק גדול מהדברים במשרד החקלאות, אז נשמע לשמוע את ההתייחסות, בכלל לתופעה.

יהודית כרמי: אני לא כל כך נחשפת לתופעה הזאת, יותר פונים אליי חקלאים שאומרים שהעובדים לא קמים בבוקר או לא רוצים לעבוד, אבל לא בהיקפים שכאן דיברו.

רם שפע: ואז מה קורה?

יהודית כרמי: כשהחקלאי פונה?

רם שפע: כן.

יהודית כרמי: אז אני מדברת עם השגרירות, יש לי איתם קשר ישיר.

אבתיסאם מראענה: ומה את אומרת להם?

אבתיסאם מראענה: שהעובדים לא קמים בבוקר?

יהודית כרמי: אם החקלאי טוען ממש שהעובד לא קם בבוקר, לא רוצה לעבוד, לא מתפקד, אז אני מדברת עם נציגה מהשגרירות ואני מבקשת ממנה שתבדוק ותראה מה היא יכולה לעשות.

יהודית כרמי: מול חברות כוח האדם אין לי כזה קשר ישיר, וזאת לא תופעה שאנחנו כל כך נחשפים אליה.

רם שפע: והשגרירות היא זאת שפונה לחברת כוח האדם כדי ליצור קשר עם העובד?

יהודית כרמי: לא, לפעמים השגרירות יוצרת קשר עם החקלאי, היא באה לשטח, היא בודקת, אבל שוב, זאת לא תופעה שאני כל כך נחשפת אליה.

רם שפע: ככה זה עובד?

רם שפע: אולי אני מפספס משהו.

אבתיסאם מראענה: אתה מפספס.

רם שפע: יש הסכם בילטרלי עם תאילנד לגבי כמות עובדים זרים שמגיעים לעבוד בחקלאות כל שנה בישראל.

יהודית כרמי: נכון.

רם שפע: מי מייצג אותם?

רם שפע: השגרירות היא זו שאמונה על היום יום שלהם?

רם שפע: אני לא מצליח להבין.

משה נקש: ההסכם הוא של מדינת ישראל מול מדינת תאילנד, ויש להם את השגרירות בארץ ויש את משרד העבודה בתאילנד.

רם שפע: והם אמורים לתת להם מענה על כל תחומי החיים שלהם?

רם שפע: כי הרי אני רואה אתכם, ואני יודע שאתם עושים עבודת קודש בתחומכם, אבל נראה שזה נופל קצת בין הכיסאות, אם אנחנו מבינים נכון.

משה נקש: אז עוד פעם, מה זה מענה?

משה נקש: יש את הלשכות הפרטיות שמבחינתנו יש להם את הסמכויות לדברים שבהם הם צריכים לטפל ולסייע לאותם עובדים, כמו בכל הענפים.

משה נקש: יש את החובות שחלות על המעסיק עצמו, על החקלאי.

משה נקש: אלה הגורמים.

משה נקש: כן יש את הגורמים שמסייעים, יש את החברה האזרחית וארגוני זכויות עובדים, ויש גם את השגרירות שגם הם מסייעים לעובדים במקרים מסוימים.

יהודית כרמי: במיוחד, למשל, אם יש חקלאי שמתקשר ואומר שהעובד השתגע או משהו כזה, או שיש מקרה של אלימות או דברים כאלה, אז אלה באמת דברים שאני ישר כותבת עליהם לשגרירות והם בודקים את זה.

אבתיסאם מראענה: מה התדירות של פניות כאלה שאת מקבלת?

יהודית כרמי: בקושי, מקרים בודדים בשנה, ממש בקושי.

אבתיסאם מראענה: איך את מסבירה את הפער בעצם?

רם שפע: נראה שהם לאו דווקא פונים אלייך.

משה נקש: לא, יש גם את מרכז הפניות שזה הקו החם של רשות האוכלוסין שאנחנו מפעילים, ושם גם מתקבלות פניות בנושאים האלה.

אבתיסאם מראענה: CIMI

משה נקש: כן.

משה נקש: אז כמו שאמרתי בהתחלה, אנחנו משתפים פעולה עם כל המשרדים הרלוונטיים, בין אם זה בעניין של שעות העבודה, אז עם משרד העבודה, אם זה עניינים של סחר בסמים, אז עם המשטרה.

משה נקש: אנחנו מעבירים את הכל לגורמים הרלוונטיים שאמורים לטפל בתחומים האלה.

רם שפע: אם יש קו חם, זה כבר משמעותי.

רם שפע: אני לא מכיר, זה אצלכם, אבל הם פונים אליו באמת?

רם שפע: זה דבר פעיל?

משה נקש: אמרתי, בנושא הזה של סמים הגיעו 47 פניות מ-2017.

משה נקש: זה לא הרבה כפי שאתם שומעים, אבל זה עדיין פניות שמגיעות, ואנחנו מעבירים אותם לטיפול.

רם שפע: טוב, בסדר, אנשים שעוברים על החוק לא הולכים להתקשר לספר על זה, זה נכון בכל תחום בחיים.

משה נקש: עוד שני דברים שכן חשוב לדעת.

משה נקש: עובדים זרים שמגיעים במסגרת ההסכם הבילטרלי, אז קודם כל, בהסכם היישום עם המדינות יש דרישה שם שלעובדים אין שימוש בסמים ואלכוהול, זאת אומרת, זה אחד מהדברים.

משה נקש: בנוסף, לפני שהעובדים מגיעים לארץ, אמרתי את זה קודם ואני אדגיש את זה גם עכשיו שוב, הם עוברים בדיקות רפואיות, הם מביאים רישום פלילי נקי, זאת אומרת שאין להם רישום פלילי, ואפילו עוברים בדיקות סמים לפני שהם מגיעים לישראל.

משה נקש: זאת אומרת, כל הדברים האלה מתבצעים במסגרת התהליך שלנו של הבאת העובדים, זה מתבצע וזה קורה.

אבתיסאם מראענה: כן, אבל זה לא פוטר אותנו מהאחריות הזאת, שהם באים נקיים מארץ המוצא שלהם ואז הם מגיעים לארץ ופה הם כן מתמכרים.

אבתיסאם מראענה: עדיין לא הצלחתי להבין מה הסיבה העיקרית שגורמת לאותם עובדים להגיע לסוגייה כזאת של צריכת סמים ממריצים.

אבתיסאם מראענה: בשביל זה אנחנו נעבור לאורית רונן מ"קו לעובד", שתאיר את עינינו לגבי התופעה המאוד מדאיגה הזאת.

אבתיסאם מראענה: בוקר טוב.

אורית סטרוק: בוקר טוב, אורית, אני רכזת החקלאות ב"קו לעובד".

אורית סטרוק: אני רוצה להגיד שלנו אין מידע לגבי היקף התופעה בקרב העובדים.

אורית סטרוק: כלומר, ברור שיש שימוש בסמים, אבל אנחנו לא יודעים להגיד באיזה אחוזים מהעובדים משתמשים.

אורית סטרוק: אבל, אני חושבת שאי אפשר להתעלם מהעובדה הפשוטה, שהעובדים שמגיעים לארץ, כמו שאמר קודמי כרגע, לא מגיעים לכאן מסוממים, הם עוברים בדיקות רפואיות לפני שהם מגיעים, ובכל זאת, כשהם מגיעים לכאן הם משתמשים בסמים, ובסמים ממריצים בלבד.

אורית סטרוק: אנחנו לא יודעים על תופעה של שימוש בסמים שהם לא סמים ממריצים, ואי אפשר להתעלם מזה שזה קשור לתנאי העבודה ולתנאי המגורים שבהם הם נמצאים, ללחץ הגדול שמופעל עליהם מבחינת שעות עבודה מאוד ארוכות, חלקם עובדים גם שבעה ימים בשבוע, על פי דרישת המעסיק.

אורית סטרוק: מעבר לשעות הארוכות ולימים הארוכים, הם גם נדרשים לעמוד בהספקים מסוימים, ויש לחץ מצד המעסיק.

אורית סטרוק: אי אפשר לנתק את הקשר בין השימוש בסמים ממריצים לבין תנאי העבודה ותנאי המגורים, ביחד עם כל התנאים הנוספים של הבידוד הגיאוגרפי, הבידוד השפתי, וכל התנאים הנוספים שבהם הם נמצאים כשהם כאן.

אורית סטרוק: צריך לטפל בנושא הזה, כלומר, אני חושבת שאם תהיה אכיפה בהקשר של תנאי העובדה שלהם, אנחנו נראה גם הפחתה בשימוש בסמים.

אורית סטרוק: השימוש בסמים לא נוצר מעצמו, ואי אפשר להתכחש לתנאים בשטח שגורמים להם להשתמש בסמים הממריצים, פלוס היעדר המענה לבעיות הנפשיות שבאמת עלו כאן, של כל הנושא של הדיכאון, ההתאבדויות.

אורית סטרוק: אני מצטרפת גם למה שגם יהל אמרה קודם, בנוגע להנגשה שפתית ולאפשרות שיהיה קו חם או כל דרך אחת לתת עזרה נפשית לכל מי שזקוק לזה.

אבתיסאם מראענה: תודה רבה.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה להעלות את יענקל'ה מוסקוביץ מהתאחדות החקלאים, בבקשה, בוקר טוב אדוני.

יעקב מוסקוביץ: אני שמח על הדיון, אני גם הייתי בדיונים קודמים של הוועדה, וכל הדברים לדעתי מתחברים.

יעקב מוסקוביץ: צריך להבין שהכל נובע עוד מההתחלה.

יעקב מוסקוביץ: כל הגיוס של העובדים הזרים בחמש השנים האחרונות פשט את הרגל.

יעקב מוסקוביץ: אנחנו החקלאים לא מגייסים את העובדים, מי שמגייס את העובדים אלה מדינת ישראל ורשות האוכלוסין, בתיאום עם תאילנד.

יעקב מוסקוביץ: בחמש השנים האחרונות, אנחנו לא מקבלים אנשים תאילנדים שבאים לעבוד בחקלאות, אנחנו מקבלים אנשים שלא מתאימים לעבודה בחקלאות.

יעקב מוסקוביץ: בעבר היינו מקבלים תאילנדים שבאים מאזורים חקלאיים, הם היו חקלאים שהיו באים לעבוד בחקלאות.

יעקב מוסקוביץ: מה שקורה בשנים האחרונות הוא שהגיוס כולו מגיע מבנגקוק ומהערים הגדולות, אנשים שלא מתאימים לעבודה בחקלאות, הם מגיעים לארץ כבר כסוחרי סמים, כולם יודעים את זה, זה לא סוד.

יעקב מוסקוביץ: אנחנו דורשים כבר שנים או להתחיל להביא עובדים ממדינות נוספות, או לחלופין, לשפר את הנושא של הגיוס.

יעקב מוסקוביץ: מגיעים לפה אנשים, אתם צריכים לדעת, הם נוחתים בארץ, מגיעים לבידוד, ואחרי הבידוד הם בכלל לא מגיעים לחקלאים שהם אמורים להגיע אליהם, הם פשוט נוטשים למקומות אחרים ששם הם יכולים לעסוק בסמים.

יעקב מוסקוביץ: צריך לטפל בשורש של הבעיה, שמההתחלה יגיעו אנשים שמתאימים לחקלאות ולא סוחרי סמים.

יעקב מוסקוביץ: צריך לטפל בנושא הזה מהשורש.

יעקב מוסקוביץ: אני לא רואה שיש פה מישהו מרשות האוכלוסין, אבל הם אחראיים על הגיוס של העובדים, ואנחנו מתריעים כבר שנים.

יעקב מוסקוביץ: אנחנו מתריעים שנים שהגיוס בשנים האחרונות ממש פשוט את הרגל.

יעקב מוסקוביץ: זה דבר אחד.

יעקב מוסקוביץ: בדיון הקודם שהיה אצלכם פה בוועדה, נציג משרד החקלאות, אסף לוי, אמר שהביקוש לחקלאות הוא 40,000 עובדים זרים, ואנחנו מקבלים היום 50 אחוזים ממה שנדרש.

יעקב מוסקוביץ: זאת אומרת, אין ברירה, חייבים לקטוף את הפרי, אין ברירה, ואז אנחנו מעסיקים המון שעות נוספות, כי אין לנו ברירה.

יעקב מוסקוביץ: צריך לתת את הדין גם בנושא הזה, אם היינו מקבלים את כל העובדים שאנחנו צריכים, תאמינו לי לא הייתה שום בעיה של לחץ בעבודה, ולא היה צריך שעות נוספות, ולא היה צריך לעבוד שבעה ימים בשבוע וכל הדברים האלה.

יעקב מוסקוביץ: אם היינו יכולים לקבל את מה שאנחנו צריכים ככוח אדם.

יעקב מוסקוביץ: לכן, אני חושב שצריך לבטל לגמרי את הנושא של המכסות, כל אחד ייקח כמה שהוא רוצה, וייתנו לנו אפשרות לגייס אנשים שמתאימים לחקלאות, כי האנשים שאנחנו מקבלים בשנים האחרונות אינם מתאימים לחקלאות, נקודה.

אבתיסאם מראענה: תודה רבה.

רם שפע: תודה רבה, אני רק אוסיף, אם כבר רוצים לדבר על השורש.

רם שפע: אני לא מכיר את ההסכם הספציפי עם תאילנד, אבל מכיוון שגרתי בעברי כמה חודשים טובים בנפאל, יחסית התעמקתי בסוגייה.

רם שפע: השורש הוא, איך הם מגיעים לפה, כמה כסף הם אוספים כדי להגיע, מה הקשר בין החברות שאוספות שם את הכסף, מה קורה, יש פה דברים שאני לא יודע אם את רוצה, אני יכול להרחיב אחר כך, אבל זה עולם שמתחיל הרבה לפני שהם מגיעים לפה לארץ, ואז רמת ההתאמה, התחייבויות שנכנסים אליהם ולא תמיד מצליחים לחזור, ובאיזה שלב הם חוזרים כשהם לא מצליחים למצוא פה, יש פה כמה סוגיות משמעותיות.

אבתיסאם מראענה: אתה מתכוון לדמי התיווך?

אבתיסאם מראענה: כן, ודאי.

רם שפע: כן, יש פה דלת מסתובבת מאוד משמעותית, אפשר לפתוח אותה, אני לא בטוח שזה הדיון הזה, אבל זה נושא מעניין.

אבתיסאם מראענה: אנחנו על זה, לגמרי.

רם שפע: בסדר, אני סתם אומר מהחוויה האישית.

משה נקש: אתה צודק בדברים שאמרת, אני אתייחס בקצרה גם למה שנאמר קודם.

משה נקש: קודם כל, מיותר להגיד אבל אני אגיד בכל זאת, שאנחנו מתנגדים לכל ההכללות האלה, שכל העובדים שמגיעים הם סוחרי סמים.

רם שפע: נכון, גם אנחנו מסתייגים.

רם שפע: אני מעריך מאוד את יענקל'ה אבל אלו לא הכללות שאנחנו מקבלים גם.

רם שפע: אתה צודק.

משה נקש: בסדר, אני התייחסתי למי שדיבר לפניי.

משה נקש: אני אציין רק בקצרה, חה"כ יו"ר הוועדה, מראענה, מכירה את הנושא של הסכמים בילטרליים טוב מאוד, ואת הסיבה לזה שהעובדים מגיעים בהסכם בילטרלי.

משה נקש: יכול להיות שיש כאלה שלא מרוצים מזה, אבל זה אחד הדברים החשובים ביותר שקרו בתחום הזה בשנים האחרונות, שהעובדים מגיעים לפה בלי לשלם דמי תיווך, יכולים להתלונן אם הם מרגישים שהם צריכים להתלונן.

משה נקש: אז כל הדברים האלה הם חשובים, וחשוב שיאמרו גם הם.

אבתיסאם מראענה: תודה רבה.

אבתיסאם מראענה: אני אשמח לעבור לחה"כ לשעבר אבשלום וילן, מזכ"ל התאחדות חקלאי ישראל, בבקשה, בוקר טוב.

אבשלום וילן: בוקר אור.

אבשלום וילן: תראו, הנתונים הם מאוד קשים, הרבה יותר גבוהים ממה שאני מכיר משנים עברו.

אבשלום וילן: גם מוות בעריסה, למעלה מ-30 בשנה זה המון, זה היה בדרך כלל כמה מקרים בשנה, לא סדרי גודל כאלה.

אבשלום וילן: גם מספר ההתאבדויות הוא גבוה.

אבתיסאם מראענה: אתה לא ידעת על זה, אבו וילן?

אבתיסאם מראענה: לא ידעת על הנתונים האלה קודם?

אבשלום וילן: הם הרבה יותר גבוהים מהממוצע של שנים קודמות, אבל אני חושב שההסברים לזה הם בכמה מישורים.

אבשלום וילן: קודם כל, צריך להבין שמוות בעריסה, לפי מה שבדקנו בעבר, נאמר לנו שזה סוג של מחלה גנטית שמכירים אותה.

אבשלום וילן: אני גם הייתי בסיור בתאילנד, גם התאילנדים אמרו לנו את זה שהם מכירים את התופעה שם.

אבשלום וילן: היא לא כל כך מוכרת במדינות אחרות.

אבשלום וילן: אני לא רופא ואני לא מומחה, אבל המספרים הם מאוד גבוהים ומאוד בעייתיים, להערכתי.

אבשלום וילן: מה שאני חושב הוא, שחלק גדול מהבעיה הוא מה שעמד עליו יענקל'ה מוסקוביץ, שברגע ששינו את השיטה, לפני כבר למעלה מעשר שנים, לרוב העובדים שמגיעים אלינו מתאילנד אין שום מושג בחקלאות.

אבשלום וילן: עד אז היו באים מהאזורים הצפון מזרחיים של תאילנד, אזורים חקלאיים, הם הכירו את העבודה והם היו בנויים לה, והיום באמת, גם בגלל שרמת החיים בתאילנד עלתה, מגיעים אנשים שהם הרבה פחות מסוגלים לעבוד בחקלאות, ויש לזה מחירים, זה בעייתי.

אבשלום וילן: אני חושב שהפתרונות, קודם כל, צריכים להיות לפתוח גם מדינות אחרות, ואני חושב שצריך להקפיד מאוד, את כל נושא הסמים ואת כל נושא הבריאות של העובדים חייבים לקחת הרבה יותר ברצינות.

אבשלום וילן: הרשויות מוכרחות להתמודד עם זה, אני לא חושב שאפשר להשלים עם זה.

אבשלום וילן: אני חושב שאם תיפתח עוד מדינה ואפשר יהיה להביא יותר עובדים, כי יש חוסר מאוד גדול וחייבים בסופו של יום, ואני מניח שאם היו מפסיקים עם המכסות, היה הרבה יותר קל, משום שכל חקלאי היה באמת מביא את כמה שהוא צריך, הלחץ היה יורד.

אבשלום וילן: הדבר הנוסף שאנחנו כל הזמן מדברים עליו הוא שצריך למיין את העובדים עוד בתאילנד.

אבשלום וילן: בבניין הם ממיינים את העובדים קודם לכן, אבל בחקלאות לא ניתן למיין את העובדים ולראות מי מתאים או לא מתאים, כולל גם את המצב הנפשי שלהם, ואני חושב שלאור הנתונים הללו צריך באופן מפורש גם בדיקות נפשיות.

אבשלום וילן: זה לא ככה, חבר'ה, התאבדויות זה לא מלחץ של עבודה, זה דברים בדרך כלל הרבה יותר עמוקים, בלי ספק דיכאונות ודברים כאלה, ובמספרים חמורים כאלה, צריך לטפל בזה.

אבשלום וילן: אני חושב שהבירוקרטיה הישראלית עושה כל הזמן עוד מאותו דבר.

אבשלום וילן: אנחנו שנים מדברים על מדינה נוספת, היינו אינספור פעמים במשרד החוץ, אף אחד לא מתיימר להגיד את זה.

אבשלום וילן: אנחנו חושבים שאם יורידו את המכסה לא יבואו הרבה יותר, אבל יבואו יותר טובים ואנשים שפנויים לחקלאות.

אבשלום וילן: אם נוכל למיין אותם, ניקח את מי שמגיע מחקלאות.

אבשלום וילן: חבר'ה, עם הנתונים האלה, אני אומר לכם, זאת מתחילה להיות בעיה לאומית, זה די חרפה לחברה הישראלית, ואנחנו עוברים על זה לסדר היום, זה מאוד מדאיג.

אבתיסאם מראענה: תודה רבה.

אבתיסאם מראענה: אני לא יודעת אם זאת חרפה, אבל לחלוטין יש פה בעיה קשה שאי אפשר להמשיך להתעלם ממנה, והכי מצער אותי הוא שהדיון הזה מתקיים בוועדה, בשתי הוועדות שמשתפות בעצם פעולה, על סוגייה כל כך אקוטית ובעייתית כל כך, ופתאום רוב משרדי הממשלה מכירים בבעיה הזאת רק עכשיו, זה אותי נורא מדאיג.

רם שפע: אני חצי הכוס החיובי, זה תפקידה של הכנסת, טוב שאנחנו פה, אני חושב שגם יש נכונות של המשרדים, באמת אני רואה, להבין שזאת תופעה שלא נתנו עליה את הדעת עד עכשיו, בטח לא בזיקה בין המשרדים.

רם שפע: בכלל, צריך להגיד שברוב הדיונים, בהרבה מהוועדות, התפקיד העיקרי שלנו הוא לעזור למשרדים להבין איפה אין ממשקים מספיק טובים ולהדק אותם, כי זה בדרך כלל נופל על אחריות בין-משרדית, בעיניי, ובהרבה מתחומי החיים, לא רק בהקשר של התמכרויות ולא רק בנושא של עובדים זרים.

אבתיסאם מראענה: נפלא, אז אנחנו ניתן זכות דיבור אחרונה לטל פז מביטחון פנים, בבקשה.

אבתיסאם מראענה: יש אצלה בעיה, אוקיי, החקלאי יפתח בן דוד, בבקשה.

יפתח בן דוד: כן, בוקר טוב.

יפתח בן דוד: אני שמח על הדיון הזה, אבל לא על הנוהל שלו.

יפתח בן דוד: העליהום שהם נתקעים על החקלאים הוא בלתי נסבל.

אבתיסאם מראענה: שום עליהום, אדוני, מי בא בעליהום?

יפתח בן דוד: אנחנו מעסיקים תאילנדים כ-30 שנה, הראשונים הגיעו לערבה, הם חיים עשרה מטרים מהבתים שלנו, הם לא זרוקים בשטח כמו שאמרה הגב' אורית רונן מ"קו לעובד", הם מקבלים את מה שמגיע להם, ואני לא בטוח במספרים האלה, וגם כשזה מגיע לאכיפה, אני לא רואה את ההצלחה של מדינת ישראל.

יפתח בן דוד: סוחר סמים שנתפס בפארן ישב בכלא, תוך כדי ישיבתו בכלא הוא הגיש תביעה כנגד החקלאי, בסיוע של הרשויות, שהעבירו את המספר שלו, הוא תבע את החקלאי ב-600,000 שקלים.

יפתח בן דוד: בסופו של יום הוא שילם לחקלאי 20,000 שקלים על תביעה שלא כדין, אבל הכסף, מסתובב פה עורך דין ישראלי לחפש את הכסף שהושקע בדבר הזה, אם אתם רוצים את מספר התיק, אפשר להביא לכם את מספר התיק בבית הדין לעבודה, מ-2019 שם החקלאי ג'ימי לובל.

יפתח בן דוד: יש פה היתממות.

יפתח בן דוד: כמה מהישראלים הצעירים משתמשים בסמים?

יפתח בן דוד: מר שפע, אתה צעיר ממני, אתה בגיל של בנותיי, לא אשאל אותך האם אתה משתמש.

יפתח בן דוד: כל סרט שרואים בטלוויזיה וכל סדרה, כולם משתמשים.

יפתח בן דוד: בואו נוציא את הסיבה הזו מהעין שלנו.

יפתח בן דוד: דבר נוסף, התסמונת שהם מתים ממנה, קוראים לה תסמונת בריגה, ניסה הרופא המקומי פה לבדוק אותה לפני אי אילו שנים.

יפתח בן דוד: מתים בעיקר גברים בגילאי 40-20, זאת תסמונת שקיימת במזרח הרחוק, גם בנפאל, ראיתי שהיית בנפאל ושאתה דובר נפאלית וזה יפה, תבדוק את הדבר הזה.

יפתח בן דוד: הרופא המקומי, ד"ר מיכאל, עשה בדיקות, בדק א.ק.ג, אמר שאפשר לפתור את זה, צריך להשתיל לאנשים צעירים קוצב לב, אבל כשהוא יחזור לתאילנד הוא ימות, כי קוצב לב זה בין 120-0.

יפתח בן דוד: הנושא של החוסר בעובדים הוא נושא כביר, הנושא של הסכומים שהם מקבלים, הם מקבלים מעל 3,500 דולר לחודש, זאת העלות שלהם למעסיק.

יפתח בן דוד: לפי ההסבר של שר האוצר הקודם קודם, כחלון, הם מקבלים פה ים של כסף, לכן המדינה לוקחת מהם נקודות זיכוי במס הכנסה.

יפתח בן דוד: אני מציע לבדוק את הכל, ובהזדמנות חגיגית זו, אולי זאת לא הוועדה הזו, שיבדקו למה אני צריך לשלם אגרות של 2,100 שקלים בשנה, ולמה אני צריך לתת לו ביטוח רפואי ב-60 אחוזי מענק, ומדוע אי אפשר לחייב אותו בעלויות המגורים שאני נדרש לתת לו, ונותן לו.

יפתח בן דוד: זה מה שאני מבקש, תודה רבה.

רם שפע: קודם כל, תודה רבה מפארן הרחוקה.

רם שפע: אני רוצה להתייחס במשפט אחד למה שאמרת.

רם שפע: אני אכן צעיר ממך, אבל בלי קשר, בגלל שבתפקידי אני יו"ר ועדת הסמים, אז אני אגיד שאכן קיים שימוש נרחב מאוד במדינת ישראל בסמים, אבל הוא בעיקרו, או בחלקו הרחב ביותר, קנאביס.

רם שפע: אנחנו מדברים על הערכות של 1.5 מיליון מלפני כמה שנים, יש הרבה יותר כבר היום.

רם שפע: אבל, צריך להבדיל בין ההשפעות של הקנאביס, שגם עליהם יש הרבה מה להגיד, לבין אותם סמים שדיברו עליהם פה, שקודם כל, המניע שלהם לשימוש הוא אחר לגמרי, הוא פחות לפנאי ויותר ליכולת להמריץ, ודבר שני, ההשפעות שלו ורמת ההתמכרות שלו הרבה יותר גבוה.

רם שפע: לכן, זה בסדר שאמרת את זה אבל צריך לשים דברים על דיוקם, אלה שני דברים מורכבים אך שונים.

יפתח בן דוד: נכון מאוד, אני מציע שיבדקו, האם זה המרצה לעבודה או כמו שאמרה גב' אסטרחן שהם לא קמים בבוקר לעבוד, אני מציע שגם את הדבר הזה יבדקו, ולא יזרקו בוץ באוויר לחקלאים.

יפתח בן דוד: אנחנו מעסיקים אותם כי הישראלים לא באים לעבוד, ואני לא אגיד לאף אחד שישלח את הבן שלו, את הבת שלו, את הנכד שלו, את הנכדה שלו, לעבוד אצלי.

רם שפע: קשה לחשוד בי ובאבתיס

רם שפע: אם שנזרוק בוץ על החקלאים, נראה לי שאתה יודע מה מעסיק אותנו, לפחות אותי בשבועות האחרונים יום יום.

יפתח בן דוד: אני לא אמרתי לכם, אמרתי לגורמים הנוספים.

רם שפע: לא, גם הגורמים האחרים לא, כולם מנסים להכיר את התופעה.

יפתח בן דוד: זקני היה פעם שחור, תאמין לי שהוא לא נולד לבן.

אבתיסאם מראענה: תודה רבה לך, אדוני.

אבתיסאם מראענה: אנחנו רוצות ורוצים לסכם את הדיון.

רם שפע: רגע, סליחה, אנחנו רוצות אבל פשוט ניסינו לתת הזדמנות לטל פז מזרחי מהמשרד לביטחון פנים, ואנחנו נעשה פה משהו באופן יצירתי דרך הטלפון, בתקווה שישמעו אותה.

טל פז: אני אשמח להתייחס למה ששמעתי ברגע שהצלחתי לעלות.

טל פז: קודם כל, מה שאנחנו מקבלים במעבדות מז"פ זה החומר הגבישי, נקי, לא בכדורי יאבה אלא בחומר גבישי נקי שמגיע בהדלקות, בדואר או מהמכס.

טל פז: אנחנו בודקים את זה.

טל פז: אני לא יכולה לומר, לפי הדיווח של מז"פ, שמדובר פה באיזו כמות גדולה שבאמת אנחנו רואים אותה כתופעה מאוד רחבה, ממש לא.

טל פז: הייתי מאוד שמחה לדעת איפה הוגשו התלונות, ולקבל רשימה של כל אותן תלונות שלא טופלו, כפי שנטען קודם לכן, ולבדוק באמת במה מדובר, כי אני לא מכירה שיש מצב כזה, בטח לא כשאנחנו מדווחים על שימוש במתאמפטמינים או קריסטל, שאלה סמים קשים ושאני לא צריכה להכביר במילים על החשש מהזליגה שלהם לשוק הישראלי.

טל פז: דבר נוסף, רציתי לדעת איפה המכס בסיפור, יכול להיות שהתייחסו לפני שאני שמעתי, אבל אנחנו צריכים לעשות שילוב ידיים עם המכס, כדי לנסות לעצור את אותן חבילות כשהן מגיעות.

טל פז: דבר אחרון, איפה המעסיקים בכל הסיפור הזה?

טל פז: זאת אומרת, מעסיק שבא, לא רואה בשום סיטואציה אחרי שהעובד התאילנדי אומר לו שהוא עובד עשרה ימים בחודש וכל יתר הזמן הוא חולה, לא מסוגל לראות שהעובד תחת השפעת סמים או במצב רפואי לא טוב או נפשי לא טוב, ולא מדווח ולא מעביר הלאה אלא לגורם אחד?

טל פז: זה נשמע לי קצת תמוה.

טל פז: אני חושבת שכדאי גם לעשות בירור בכיוון הזה.

טל פז: כי אם אנחנו היינו מקבלים תלונות ממעסיקים, כנראה שהיינו רואים שהתופעה הזאת באמת יותר רחבה ממה שהיא מצטיירת אצלנו.

רם שפע: אוקיי, תודה, אנחנו מעריכים את זה שהיה חשוב לך לתת התייחסות.

רם שפע: אנחנו תכף נתייחס בסיכום שלנו גם לדברים האלה.

רם שפע: תודה רבה.

אבתיסאם מראענה: אז אנחנו רוצות ורוצים לסכם את הדיון.

אבתיסאם מראענה: קודם כל, מאוד חשוב לי לומר באופן אישי, כיו"ר הוועדה לעובדות ועובדים זרים, שאנחנו בהחלט כל הזמן נותנות מקום לחקלאים ולחקלאיות, למעסיקים בכל התחומים ובכל הענפים, גם את היכולת להביע את דעתם ולהראות את המציאות, וגם לשקף את כל מה שקורה פה בוועדה.

אבתיסאם מראענה: לפעמים יש איזושהי תגובה כזאת ותחושה מצד המעסיקים, מכל הענפים, שאנחנו בוועדה דואגות ודואגים יותר לזכויות העובדות והעובדים.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה להגיד, שקודם כל, כן.

אבתיסאם מראענה: אני באופן אישי דואגת לזכויות העובדות והעובדים, ואני גם דואגת לזכויותיהם ולרווחתם של המעסיקים, אם זה בסיעוד, אם זה בחקלאות, ואם זה בבניין.

אבתיסאם מראענה: חשובים לי שני הצדדים, אין אפליה באמצע.

אבתיסאם מראענה: התפקיד של הוועדה הוא גם לשקף מציאות שאנחנו נמצאות ונמצאים בה, והיא לא באה בשביל להטיל אשמה על איזה מישהו, אנחנו באות לבדוק ולדייק את הדברים, וגם לפתור אותם.

אבתיסאם מראענה: אני חושבת שהסוגייה הזאת שיש עובדים בחקלאות שחלקם הרב משתמש בסמים ממריצים, מעיד על זה שהם במצב לא טוב.

אבתיסאם מראענה: אני לא חושבת שהמעסיקים רוצים שהעובדים שלהם לא יהיו בריאים ולא תהיה להם רווחה, ולכן צריך להציב ראי, מולנו ככנסת מפקחת ביקורתית, וגם מול הרשויות ומול משרדי הממשלה.

אבתיסאם מראענה: לכן, תצאו מהמקום הזה של אשמה.

אבתיסאם מראענה: אין אשמה פה, יש פה אחריות של כולנו על מנת לשמור על זכויות העובדים והעובדות שמגיעות לכאן, כי אין להם תחליף, מה לעשות, אין להם תחליף, וגם שאתם תקבלו את הידיים העובדות הכי טובות, ושיהיה לכם את הרווחה שלכם ואת התוצרים, וגם את המטפלים והמטפלות הכי טובות שיהיו לכם.

רם שפע: אני אגיד יישר כוח ותודה, שמחתי לשתף פעולה.

רם שפע: אנחנו עסקנו בנושא שהוא ספציפי, למרות שאנחנו מבינים שזאת תופעה רחבה, והחקלאות שלנו מאוימת בעוד הרבה מאוד זירות, וזאת אחת מהן.

רם שפע: אנחנו פה כדי לוודא באמת, גם שהתנאים של העובדים והעובדות הזרות הם ראויים, הם מכובדים, וגם שאותם אנשים שמביאים אותם עבור איזושהי עבודה בארץ, מקבלים את מה שמגיע להם.

רם שפע: זה שילוב, בדיוק כמו שאמרת, אנחנו באופן כללי פחות מחפשים אשמים ויותר פתרונות.

רם שפע: היה ניכר שגם האנשים פה וגם האנשים בזום רואים את זה כך גם, נראה לי שחשוב רק לוודא שאנחנו עוקבים אחרי זה.

אבתיסאם מראענה: כן, אז אני אגיד על מה אנחנו נעקוב.

אבתיסאם מראענה: אז בעצם הוועדה שלי ושל חה"כ רם שפע תמשיך לברר סוגיות שונות שיעלו לגבי בריאותם של העובדות והעובדים, ותקיים דיונים נוספים בחודשים הקרובים.

אבתיסאם מראענה: אנחנו נשתף פעולה שוב, נכון?

אבתיסאם מראענה: זה היה כיף.

רם שפע: אני אשקול את זה בחיוב.

אבתיסאם מראענה: תודה רבה, אתה ממש צנוע.

אבתיסאם מראענה: הוועדה כמובן תשמח לעקוב אחרי זרוע העבודה, לא תעקוב אחרי ברמת המעקב אלא שאנחנו בעצם נשמח לדעת לגבי איך אתם תמצו את הסוגייה הזאת של להכניס את הנושא של התמכרויות וסמים בתוך הזכותונים, ולגבי כל הסוגייה של האכיפה בזרוע העבודה.

אבתיסאם מראענה: אני חושבת שטל פז גם אמרה משהו מאוד חשוב.

אבתיסאם מראענה: היא אמרה שהיא פונה דרכנו, דרך הוועדה ודרך הדיון הזה, לכל הלשכות הפרטיות ולמעסיקים והיא אומרת, אם אתם לא מדווחות ומדווחים, המשטרה וביטחון הפנים בעצם לא יודעים.

אבתיסאם מראענה: אז בבקשה, תפנו למשטרה, תעזרו לעצמכם, תעזרו לאותם עובדים, תעזרו למשטרה, תעזרו לכולנו, על מנת למגר את התופעה הזאת.

אבתיסאם מראענה: אנשים מתאבדים זה לא דבר טוב, כנראה שיש לנו אחריות על הדבר הזה, ולכן, בואו נטפל בזה ביחד.

אבתיסאם מראענה: תודה רבה, שפע, היה לי פשוט תענוג.

רם שפע: תודה רבה גם לצוותים ולכל מי שבא, שיהיה יום טוב.

אבתיסאם מראענה: יום יפה.

אבתיסאם מראענה: הדיון הסתיים.