ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 195, 2022-01-04 12:00

ולדימיר בליאק: צהריים טובים.

ולדימיר בליאק: היום 4 בינואר 2022, ב' בשבט תשפ"ב.

ולדימיר בליאק: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים.

ולדימיר בליאק: הנושא על סדר היום: דיון מהיר בנושא מחנק האשראי בעסקים הקטנים, ביוזמת חבר הכנסת אוסאמה סעדי.

ולדימיר בליאק: לפני שאני מעביר את זכות הדיבור ליוזם הדיון אני רוצה לומר: קודם כול המחויבות שלי באופן אישי והמחויבות שלנו כוועדה בנושא העסקים הקטנים היא ידועה.

ולדימיר בליאק: העסקים הקטנים הם הלב הפועם של הכלכלה שלנו, מנוע הצמיחה העיקרי של המשק, ועלינו כמדינה, ככנסת וכוועדת הכספים לעשות הכול כדי לסייע להם ולהצמיח אותם.

ולדימיר בליאק: העסקים הקטנים ספגו אולי את המכה הכי גדולה במשבר הנוכחי בשנתיים האחרונות, ולכן היום במסגרת המדיניות שלנו לחיות לצד הקורונה אנחנו צריכים לעשות כל מאמץ כדי לתת תשומת לב מיוחדת לנושא הזה.

ולדימיר בליאק: הנושא של האשראי לעסקים הקטנים הוא אחת הבעיות שנמצאת על סדר היום כבר הרבה מאוד שנים עוד הרבה לפני הקורונה.

ולדימיר בליאק: במהלך המשבר נושא האשראי לעסקים הקטנים רק התחדד.

ולדימיר בליאק: אנחנו גם ראינו לפי הדוחות האחרונים שבמחצית האחרונה של 2001 למרות שנרשמה התאוששות מסוימת עדיין הגידול באשראי לעסקים הקטנים מהווה רק שליש מהאשראי לעסקים הגדולים; עדיין מסקנות ועדת שטרום לא יושמו באופן מלא, עדיין יש בעיה גדולה עם אשראי חוץ-בנקאי.

ולדימיר בליאק: נשמח להתעמק בכל הנושאים האלה וננסה למצוא פתרונות ואיכשהו גם למפות את הבעיות ולראות כיצד אנחנו בוועדת הכספים נוכל לתרום בנושא הזה.

ולדימיר בליאק: חבר הכנסת סעדי, בבקשה.

אוסאמה סעדי: תודה, אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, אנחנו מטפלים ועוקבים אחרי הנושא הזה – גם אתה, אדוני היושב-ראש, וגם חבריי – מאז פרוץ נגיף הקורונה לחיים שלנו.

אוסאמה סעדי: כמובן, קודם כול בריאות, ואנחנו מדגישים את החשיבות של בריאות הציבור והאזרחים שלנו.

אוסאמה סעדי: הנושא הזה של העסקים ועסקים קטנים במיוחד הוא גם חשוב ולא צריך להפחית בחשיבותו.

אוסאמה סעדי: מאז כינון הממשלה הזאת אנחנו מעלים את הנושא הזה של פיצוי לעסקים קטנים, ועד היום, לצערי הרב, אנחנו רק שומעים על תכניות.

אוסאמה סעדי: יש עוד מעט, ב-12:30, דיון בוועדת הכלכלה בנושא של פיצוי לענף התיירות.

אוסאמה סעדי: אבל אני מדבר על עסקים קטנים בכלל, לא רק על ענף התיירות.

אוסאמה סעדי: ענף התיירות, חבר הכנסת דוידסון וחברת הכנסת זועבי, הוא הענף הכי נפגע – בין בתי מלון, בין חברות התעופה ובין נסיעות, מסעדות, מורי דרך.

ולדימיר בליאק: במעגלים מאוד רחבים, אגב.

אוסאמה סעדי: בדיוק.

אוסאמה סעדי: אבל גם עכשיו כשאנחנו בגל החמישי – יש לנו תו סגול, תו ירוק, תו ירוק מורחב – כשאני רואה את חברי דוידסון אני חושב על עולם הכדורגל, ויש לנו גם כרטיס צהוב לחלק גדול מהעסקים ואפילו כרטיס אדום.

אוסאמה סעדי: כי העסקים קרסו, העסקים נסגרו.

אוסאמה סעדי: אתה זוכר, אדוני היושב-ראש – אולי חבריי החדשים לא היו כאן בכנסת הקודמת – ביקשנו אז מחקר מה-מ.מ.מ, ובתקופה 2022-2021 הממשלה הקציבה 187 מיליארד שקלים בין לביטחון סוציאלי, לעסקים ופיצוי לעסקים – מענקים וערבויות מדינה וכל מיני דברים כאלה – ובתחום הזה של העסקים הייתה תכנית לסייע לעסקים בסכום של 70 מיליארד שקל.

אוסאמה סעדי: זה כולל קרן הלוואות בערבות מדינה לעסקים קטנים – 22 מיליארד; סיוע לעסקים – מענק סוציאלי, הוצאות קבועות, פטור מארנונה וכל הדברים האלה – 18 מיליארד; מענק סיוע לפיתוח תשתיות בעסקים קטנים ובינוניים; דחיות תשלומים והקדמת מענקים – 70 מיליארד שקל חוץ מכל הנושא של החל"תים והוצאת עובדים לחל"ת.

אוסאמה סעדי: עכשיו יש ממשלת שינוי שאמרה שהיא לא רוצה סגרים, ואנחנו עכשיו רוצים לחיות בצד הקורונה.

אוסאמה סעדי: אבל אני שואל – בסדר, זאת המדיניות.

אוסאמה סעדי: אבל מצד שני אין ספק שהעסקים נפגעו גם אם אנחנו עושים תו סגול, גם אם עושים תו ירוק.

אוסאמה סעדי: עכשיו בקניונים מורידים תפוסה בגלל עיקרון של בן אדם אחד לכל 15 מטר; ובמסעדות שם בוועדת קורונה אומרים שאסור לשבת במסעדות בקניונים, אלא רק לעשות take away.

אוסאמה סעדי: אתם כולכם יודעים כאן שהיה דיון בוועדת הכלכלה על נושא האשראי ויש צמצום מסגרות האשראי בלי קשר לעסקים, אלא גם לאנשים פרטיים.

אוסאמה סעדי: לפי המלצות ועדת שטרום, עומדים להוריד את זה ל-50%.

אוסאמה סעדי: ועדת הכלכלה והממשלה האריכו את כניסת התוקף של צמצום מסגרות האשראי ל-31 בינואר.

אוסאמה סעדי: היה דיון ארוך בוועדת הכלכלה, ובסיומו הוועדה המליצה פה-אחד למשרד האוצר ולמפקח על הבנקים לדחות את כניסת החוק הזה בשנתיים, במיוחד עכשיו בקורונה מצמצמים למשפחות ל-5,000 שקל.

אוסאמה סעדי: תגידו לי, איך משפחה יכולה לחיות עם אשראי של 5,000 שקל?

אוסאמה סעדי: כל מה שאמרתי, אדוני היושב-ראש, זה כללי לכלל העסקים הקטנים, לכלל האזרחים במדינה.

אוסאמה סעדי: אבל אני בא עכשיו לחברה הערבית שכל מה שאמרתי עכשיו נאמר ביתר תוקף ויתר שאת.

אוסאמה סעדי: כי המצב ממש על הפנים בין אנחנו מדברים על אזרחים ש-50% מהם מתחת לקו העוני, בין אנחנו מדברים על עסקים קטנים שגם ככה כל שיעור גדול מהבקשות להלוואות בערבות מדינה נדחו, יותר מ-60% מהבקשות.

ולדימיר בליאק: מה החסם העיקרי בחברה הערבית?

אוסאמה סעדי: קודם כול, יש לנו בעיה עם הבנקים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: מתן אשראי, כולל הלוואות.

ולדימיר בליאק: אני מתכוון לאשראי.

אוסאמה סעדי: קודם כול, מבחינת הערבויות.

אוסאמה סעדי: למשל, משכנתא – למה לא לוקחים משכנתאות בחברה הערבית?

אוסאמה סעדי: כי אין ביטחונות.

אוסאמה סעדי: הקרקע רשומה על שם הסבא של הסבא של הסבא.

אוסאמה סעדי: אז אתה בא ומבקש משכנתא ומבקשים ממך הוכחה על הבעלות – אין, כי זה עדיין רשום על שם הבעלים המקוריים.

אוסאמה סעדי: יש גם יחס מפלה – וצריך להגיד את זה.

אוסאמה סעדי: יש, לצערנו, סימון של חלק מהמגזרים העסקיים.

אוסאמה סעדי: למשל, אומרים שבניין זה עסק בר סיכון אז לא נותנים הלוואות למי שמתעסק בבניין.

אוסאמה סעדי: ויש עוד ענפים כאלה.

אוסאמה סעדי: לכן ברגע שנמשיך לדבר העסקים הקטנים ייפלו אחד אחרי השני.

אוסאמה סעדי: ברגע שעסק קורס הוא הולך לפשיטת רגל.

אוסאמה סעדי: בסופו של דבר אנחנו כחברה וכאזרחים סובלים מזה.

אוסאמה סעדי: לכן צריך מיד לגבש תכנית חירום ותכנית סיוע לעסקים הקטנים האלה שכוללת גם מענקים.

אוסאמה סעדי: ברגע שאתה רואה ירידה במחזורים של העסקים האלה צריך לפצות אותם – לפטור אותם מארנונה, לתת להם מענק.

אוסאמה סעדי: חלק מהעסקים שקיבלו מענקים, כמו שאתה יודע כרואה חשבון במקצועך, חזרו לעבוד, ואמרו להם שעכשיו לאחר שהמחזור שלהם עלה הם צריכים להחזיר את המענק.

ולדימיר בליאק: אבל צריך לדייק פה.

ולדימיר בליאק: זה לא קורה מהסיבה שהמחזור עלה, אלא מכיוון שהמענק התקבל בניגוד לתקנות.

אוסאמה סעדי: אז המענק התקבל כי הייתה להם ירידה בהכנסות.

ולדימיר בליאק: אבל ירידה לא מספקת.

ולדימיר בליאק: אם נניח באותם חודשיים העסק ירד ב-28% במקום ב-40%, ועדיין הצהיר על ירידה של 40% אז היום רשות המיסים, מבחינתה בצדק, מבקשת את ההחזר.

אוסאמה סעדי: הקריטריון הזה לחודשיים, שלושה או ארבעה חודשים – צריך להסתכל על העסקים האלה או שנתית או כל תקופת הקורונה, ולהגיד לו, מה היה המחזור שלך לפני הקורונה, מה המחזור שלך אחרי הקורונה.

אוסאמה סעדי: יש ירידה כוללת.

ולדימיר בליאק: אתה צודק שהקריטריון של הירידה השנתית יכול להיות יותר נכון ויותר משקף וצודק.

ולדימיר בליאק: מה שכן, היום לשנות את החוק רטרואקטיבית זה מאוד בעייתי.

אוסאמה סעדי: אז צריך לחשוב על דרך אחרת לפצות את העסקים האלה.

ולדימיר בליאק: גם היום בהיעדר הסגרים צריך לבחון מה הסיבה לירידה במחזור.

ולדימיר בליאק: כי יש כל מיני סיבות לקריסה של העסקים.

אוסאמה סעדי: אתמול יצאנו מכאן ב-3:00 לפנות בוקר - -

ולדימיר בליאק: במקרה הטוב.

אוסאמה סעדי: - - אז אומרים שבנתיבי איילון ובכביש 6 יש ירידה דרסטית גם בפקקים.

אוסאמה סעדי: זה גם אומר משהו - -

ולדימיר בליאק: לגבי הפעילות העסקית באופן כללי.

אוסאמה סעדי: לכן אני אומר, כוועדת כספים אנחנו חייבים ללחוץ על משרד האוצר להביא תכנית חירום לסיוע לעסקים הקטנים.

ולדימיר בליאק: תודה רבה, חבר הכנסת סעדי.

ולדימיר בליאק: אנחנו נעשה סבב של חברי כנסת ואז נעבור לגורמי מקצוע ולנציגי ארגונים גם כאן וגם בזום.

ולדימיר בליאק: מי נרשם?

ולדימיר בליאק: בבקשה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני לא רוצה לחזור על דבריו של חברי אוסאמה סעדי, אני רוצה להתייחס באופן יותר כללי ולהתמקד בפריפריה הסוציו-אקונומית.

ג'ידא רינאוי-זועבי: ידוע לכול שהעסקים הקטנים בפריפריה הסוציו-אקונומית הם רוב העסקים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: וכשאנחנו מדברים על המדינה שמחוץ למדינת תל-אביב אין ממש עסקים גדולים, חברות גדולות, משק גדול, אלא זה מבוסס על מספר קטן - -

ולדימיר בליאק: באופן כללי הרוב המוחלט של העסקים במדינה הם העסקים הקטנים.

ולדימיר בליאק: לכן אני אומר שהם הלב הפועם של הכלכלה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אבל גם בפריפריה הסוציו-אקונומית, ובוודאי גם בחברה הערבית מדובר אפילו על עסקים זעירים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: בשנת 2020 היקף האשראי לעסקים זעירים במחזור שנתי עד 2 מיליון שקל ירד ב-6% ביחס לשנת 2019.

ג'ידא רינאוי-זועבי: זה בעצם ירידה של 4.5 מיליארד שקל.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אם אנחנו מחריגים את קרן ערבות המדינה אז אנחנו יכולים להגיד שהירידה הייתה מגיעה ליותר מ-8 מיליארד.

ג'ידא רינאוי-זועבי: זאת בזמן שהבנקים חילקו בינם לבין עצמם בדיבידנדים יותר מ-6 מיליארד שקל.

ג'ידא רינאוי-זועבי: הבנקים נהנו מרווחים עצומים בתקופת הקורונה, והם, כמובן, עשו זאת על גבם של העסקים הקטנים והעסקים הזעירים בדגש על הפריפריה הסוציו-אקונומית.

ג'ידא רינאוי-זועבי: הבנקים באים אלינו ואומרים שזה ניהול סיכונים כי לעסקים הקטנים יש סיכוי נמוך יותר לשרוד את הקורונה, ולכן הם מקבלים את הרווח בדיבידנדים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: הקורונה חשפה את החולי כי אילולא הקורונה יכולנו גם לעסוק בנושאים האלה, אבל היא חשפה את החולי הקיים בשיטה הקיימת היום במשק, והשוק השחור, ובוודאי השוק האפור חוגג.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני רוצה לשים לב לנתון נוסף חשוב מאוד , שבעצם רק 23% מהאשראי העסקי הולך לעסקים זעירים, קטנים ובינוניים לעומת 27% לעסקים גדולים אף על פי שהעסקים הקטנים, הזעירים והבינוניים מייצרים 54% מהתוצר העסקי.

ג'ידא רינאוי-זועבי: זה פשוט פרופורציה בלתי אפשרית.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני שמחה על הדיון הזה, ואני רוצה שאנחנו סוף-סוף נתחיל לעסוק גם בתיקון וריפוי של החולי הזה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: תודה.

ולדימיר בליאק: תודה.

ולדימיר בליאק: חבר הכנסת סימון דוידסון, בבקשה.

סימון דוידסון: בוקר טוב, תודה רבה, כבוד היושב-ראש.

סימון דוידסון: אני רוצה לברך את חברי חבר הכנסת אוסאמה סעדי על דיון מאוד חשוב.

סימון דוידסון: אני הייתי בוועדה אחרת והדיון הזה קפץ לי.

סימון דוידסון: הגעתי לפה כאחד שהקים הרבה מאוד עסקים במשך החיים שלו בהרבה מאוד תחומים.

סימון דוידסון: יש עולם שלם שפשוט נשכח.

סימון דוידסון: אני תכף אספר לכם מה זה העולם הזה.

סימון דוידסון: הוא נשכח כי לאנשים אין כבר כוח.

סימון דוידסון: כל ההפגנות והתקשורת – אנשים עייפים מלצאת לתקשורת, עייפים מלהילחם.

סימון דוידסון: אנשים נלחמים מהבוקר עד הלילה כדי להציל את העסקים שלהם כדי לשרוד, לא כדי להתעשר.

סימון דוידסון: אני מדבר על כל עולם הילדים.

סימון דוידסון: אני מחזיר אתכם לגל הרביעי בחודש אוגוסט.

סימון דוידסון: ביום אחד סגרו עולם שלם של עסקים קטנים.

סימון דוידסון: זאת יכולה להיות מפעילה בתאטרון בובות, זה יכול להיות הצגות ילדים, זה יכול להיות עסק של מקפצות ג'ימבורי וכן הלאה.

ולדימיר בליאק: נלחמנו על זה הרבה מאוד זמן.

סימון דוידסון: נלחמנו על זה המון, במיוחד אתה, חבר הכנסת בליאק.

ולדימיר בליאק: יחד איתך.

סימון דוידסון: לא הצלחנו כל כך, אבל שכחנו אותם.

סימון דוידסון: לפעמים יש תקופה לעסק מסוים שאם הוא לא עושה ההכנסות שלו בזמן הזה כל השנה שלו נגמרת.

סימון דוידסון: אז בחודש אוגוסט וספטמבר העולם הזה פשוט נמחק.

סימון דוידסון: אנחנו כבר בינואר.

סימון דוידסון: יש נתונים של מאות עסקים שנסגרו.

סימון דוידסון: אנשים עברו לעבוד במקצועות אחרים, ואנחנו מאבדים עולם שלם של מקצועות.

סימון דוידסון: אני מעלה את הנקודה הזאת כי חבר הכנסת אוסאמה סעדי דיבר על מענקים ועל עזרה לעסקים – אנשים החלשים האלה אין קול.

סימון דוידסון: הוועדה הזאת, ובמיוחד אתה, היושב-ראש, בגלל שאני מכיר את הפעילות שלך - -

ולדימיר בליאק: כי אלה עסקים עם הכנסות עונתיות.

סימון דוידסון: כן.

סימון דוידסון: יש להם הכנסה עונתית.

סימון דוידסון: אני כבר לא מדבר על בריכות שחייה, על קנטרי קלאבים ועל עשרות חדרי כושר שנסגרו - -

אוסאמה סעדי: אמרתי שלא יכול להיות שסימון ידבר ולא יגיע לבריכות.

סימון דוידסון: באמת נלחמנו על כל הדבר הזה כל כך הרבה כי זה היה עיוות.

סימון דוידסון: לסגור את הבריכות בזמנו – ישבנו יחד והסתכלנו אחד על השני, ואמרנו – מה, סוגרים את בריכות השחייה הפתוחות.

סימון דוידסון: שם צריך להגיד לאנשים ללכת לשם.

ולדימיר בליאק: ואז הסתובבנו בין הבריכות והן היו ריקות בשיא חודש אוגוסט.

סימון דוידסון: באמצע אוגוסט אין בן אדם.

סימון דוידסון: אנחנו עכשיו צוחקים על זה אבל לאותם עסקים אין אפשרות להכניס את הכסף הזה.

סימון דוידסון: הם נגמרו.

סימון דוידסון: אז הדיון הזה חשוב מאוד, וצריך לזכור את העסקים הקטנים האלה, את אלה שכבר נמחקו ולא יכולים לחזור לפעילות.

סימון דוידסון: אז כל הכבוד על הדיון ושיהיה בהצלחה.

סימון דוידסון: תודה רבה.

ולדימיר בליאק: תודה רבה.

ולדימיר בליאק: חברת הכנסת נעמה לזימי, בבקשה.

נעמה לזימי: תודה.

נעמה לזימי: נאמרו פה דברים חשובים.

נעמה לזימי: אני מודה לך, אוסאמה, על הדיון החשוב הזה.

נעמה לזימי: הוא גם פותח לנו צוהר להתבונן על נקודות משיקות שלרוב אנחנו לא מחברים ביניהם.

נעמה לזימי: אני רוצה לדבר על העיוורון של המערכת והמדינה.

נעמה לזימי: כשאנחנו חושבים שאנחנו מטפלים בפשיעה הערבית דרך נדבך אחד של סוגיית ביטחון הפנים, הביטחון האישי, אנחנו בכוונה שמים יריעה חשוכה על עינינו ולא מבינים שלהתנהלות הכוללת יש משמעות גדולה על ההשלכות.

נעמה לזימי: כשאנחנו מעודדים שוק שחור ופנייה לאשראי חוץ-בנקאי ולא חוקי שבו גם הריביות גבוהות יותר מלכתחילה - -

ולדימיר בליאק: צריך להדגיש שחוץ-בנקאי זה לא אומר בהכרח שהוא לא חוקי.

נעמה לזימי: אמרתי – שוק שחור ושוק חוץ-בנקאי.

נעמה לזימי: הריביות שם גבוהות יותר.

נעמה לזימי: אנחנו ממש מובילים לעלייה בפשיעה.

נעמה לזימי: הסיפור של טיפול בפשיעה לא עובר רק דרך כוחות הביטחון.

נעמה לזימי: על המדינה כולה להתכנס ולהבין את כל הגורמים המערכתיים שמייצרים כזאת זילות בחיי אדם ובביטחון ואפילו באיכות החיים של חברה שלמה שפשוט מודרת מהספירה הציבורית ומהטיפול הממשלתי.

נעמה לזימי: אני שמחה על הדיון הזה שמתקיים פה כעת.

נעמה לזימי: בספירה הכלכלית הנגישות לאשראי היא סוגיה ידועה כמקדמת יציאה מעוני בשווקים מתפתחים.

נעמה לזימי: באופן כללי סך האשראי שניתן לעסקים קטנים ובינוניים ירד ב-1.4% בשנת 2021 לעומת שנת 2020.

נעמה לזימי: זה אומר שעסקים גדולים מתועדפים במתן אשראי לעומת עסקים קטנים אף על פי שכלכלת המשק נשענת על עסקים קטנים.

נעמה לזימי: זאת חרף העובדה שבנק ישראל נתן הלוואה של 17.6 מיליארד לבנקים מסחריים בדיוק כדי שהם בתורם יתמכו בעסקים קטנים בתקופת הקורונה.

נעמה לזימי: יש פה הרבה שאלות שאנחנו צריכים להעלות.

נעמה לזימי: סוגיה נוספת שמצאתי פה היא שסכום ההלוואה הממוצע שניתן לעסקים באוכלוסייה הערבית נמוך בכ-30% מהממוצע הארצי.

נעמה לזימי: על שום מה ולמה?

נעמה לזימי: מה באמת הקריטריונים שלפיהם אנחנו יודעים שגם כשהמדינה עושה צעד דרך בנק ישראל ומתעדפים ונותנים מענים כוחות השוק מתארגנים וממשיכים את אותם פערים.

נעמה לזימי: אז אני רוצה לשאול את נציגי הבנקים שיהיו פה בדיון: מה סיבת הפסילה לבקשת אשראי הכי דומיננטית בבנק; ולבנק ישראל: האם בנק ישראל מקצה סכומי אשראי ייעודיים לאוכלוסיות מובחנות בישראל – אוכלוסייה חרדית, ערבית, פריפריה?

נעמה לזימי: האם יש פה אפליה לא מדווחת בקרב האוכלוסיות הללו?

נעמה לזימי: אנחנו צריכים לדעת את זה.

נעמה לזימי: כי אם אנחנו רוצים לטפל בבעיות פנים של רווחה, ביטחון אישי, חברה ועוד אנחנו צריכים להבין על הגורמים הנוספים שאנחנו לא מטפלים בהם והם חלק מתשתית הבעיות האלה.

נעמה לזימי: לצערי, הממסד תורם בהיבט הזה לסוגיות כבדות משקל בחברה הערבית, ואנחנו פה כדי לטפל ולתקן.

נעמה לזימי: אז אני מברכת על הדיון הזה ומקווה שיהיו פה גם קצת תשובות.

נעמה לזימי: תודה.

ולדימיר בליאק: תודה רבה, נעמה.

ולדימיר בליאק: חברת הכנסת אימאן ח'טיב יאסין, בבקשה.

אימאן ח'טיב יאסין: בוקר טוב, כבוד היושב-ראש, חברות וחברים.

אימאן ח'טיב יאסין: היוזם כבר לא כאן - -

ולדימיר בליאק: אני מאמין שהוא יחזור.

אימאן ח'טיב יאסין: בסדר.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה להדגיש את החשיבות של הדיון הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: לא מספיק לעשות דיון פעם אחת ולצאת ידי חובה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני מצפה שיהיו כאן פתרונות, ואני מתחברת למילים של נעמה מילה במילה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני אתייחס לשתי נקודות: אחת – כל הסוגיה של הפשיעה בחברה הערבית.

אימאן ח'טיב יאסין: אין ספק שהרוב המוחץ שלה קשור קשר ישיר לעולם ההון ולשוק השחור ולא האפור כי כולו שחור, בעיניי.

אימאן ח'טיב יאסין: אין שם אפור.

אימאן ח'טיב יאסין: אם אנחנו מתיימרים לתת פתרונות אנחנו צריכים לתקוף את הבעיה מכל הצעדים.

אימאן ח'טיב יאסין: אנשים פשוטים שחיים את היום-יום שלהם לא ילכו לקבל כספים בסכומים גדולים כאלה כדי לגמור את החודש.

אימאן ח'טיב יאסין: הם יקבלו הלוואות, הם ייכנסו לחובות, אבל לא בהיקף כזה שיכניס אותם למעגל האלימות והפשע.

אימאן ח'טיב יאסין: זאת בעיה גדולה שאומרת "דרשני" שצריך לעצור ולתת לה פתרון.

אימאן ח'טיב יאסין: נעמה, בהתייחס לשאלה של האפליה של הבנקים כלפי החברה הערבית – אנחנו לא צריכים לחכות לתשובה מהבנקים כי המציאות מדברת בעד עצמה.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו רואים בפועל מה קורה.

אימאן ח'טיב יאסין: אם אנחנו בודקים כמה עסקים נסגרו בחברה הערבית בשנה האחרונה בגלל הקורונה, ואם אנחנו אפילו נבדוק כמה עסקים נסגרו בשנים רגילות נדע בוודאות שלבנקים יש קשר ישיר.

אימאן ח'טיב יאסין: הבנקים לא נותנים את האפשרות גם לעסקים וגם לאנשים רגילים.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה לצדד במשהו: לדעתי, צריך לעשות מעשה ולהגביל ולהגדיר מה סכום הריבית המקסימלית שהבנק יכול לבקש, ולעקוב אחרי זה ולא להשאיר את זה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני יודעת שיש רף מסוים, אבל בעיניי הוא לא נכון.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה לדבר על עצמי באופן אישי: לפני שלוש שנים קיבלתי פיצויים ממקום העבודה שלי אחרי 20 שנה.

אימאן ח'טיב יאסין: שמתי את הכסף הזה בבנק – יחסית סכום לא מבוטל.

אימאן ח'טיב יאסין: אתם רוצים לדעת כמה כסף קיבלתי על הסכום הזה?

אימאן ח'טיב יאסין: תשעה שקלים במשך שלוש שנים.

אימאן ח'טיב יאסין: אם הייתי לוקחת הלוואה אפילו בגובה שליש מהסכום הזה הייתי משלמת על זה, לפחות, 25-20 אלף שקל.

אימאן ח'טיב יאסין: צריך לשים דברים כאלה על השולחן, כבודו, ולהסתכל עליהם בעיניים פקוחות ולדאוג לאנשים שלא יכולים לדאוג לעצמם.

אימאן ח'טיב יאסין: הם מוצאים את עצמם במקומות קשים, הם והמשפחות שלהם.

אימאן ח'טיב יאסין: בסופו של דבר כל החברה נמצאת באותו מקום.

אימאן ח'טיב יאסין: אז אל לנו להיתמם ולהגיד שזאת בעיה של הבנקים או של בעלי העסקים – זאת בעיה חברתית כלכלית של כולנו.

ולדימיר בליאק: תודה רבה, גברתי.

ולדימיר בליאק: חבר הכנסת רו"ח שלמה קרעי.

שלמה קרעי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, זה בהחלט דיון חשוב.

שלמה קרעי: אני זוכר את הדיונים שערכנו כאן

שלמה קרעי: לפני קצת פחות משנתיים כשנאבקנו לתת אשראי לעסקים להגדיל את ערבות המדינה לתת אשראי לעסקים בסיכון מוגבר שערבות המדינה תהיה הרבה יותר גבוהה, ואני זוכר שהגיעו המון פניות של עסקים שהבנקים לא נותנים להם.

שלמה קרעי: אפילו פתחנו דף פייסבוק ואנשים נרשמו והעברנו את הפניות ישירות לאגף תקציבים במשרד האוצר שניסה לעזור, וגם אז לא תמיד עזר.

שלמה קרעי: מצד אחד הציבור מממן לבנקים ערבות מדינה מאוד גבוהה.

שלמה קרעי: צריך להבין שזאת לא ערבות של 65% - אותה ערבות בסיכון מוגבר – לכל עסק בנפרד.

שלמה קרעי: זה 65% לכל ההלוואות שהם נתנו יחד לכל העסקים.

שלמה קרעי: זאת אומרת גם אם 65% מההלוואות לא יוחזרו עדיין הם יקבלו את כל הכסף שלהם חזרה.

שלמה קרעי: בכל זאת הם משתמשים בקריטריונים מאוד מחמירים האם לתת הלוואה או לא, והם נותנים רק למי שהם בטוחים שהם יקבלו מהם את ההחזר על ההלוואה.

שלמה קרעי: בעצם, א', לא מממשים את מה שהמדינה החליטה לתת ככרית ביטחון מאוד רחבה ומרופדת כדי שיוכלו לתת לאותם עסקים בסיכון, והם גם חסרי סיכון לחלוטין עם אותה כרית כשהם מגנים על עצמם.

נעמה לזימי: - - - מיליון – זה המון.

שלמה קרעי: הם משתמשים בקריטריונים מחמירים ולא מיישמים את מה שאנחנו החלטנו.

ולדימיר בליאק: גם הקימו קרן נוספת לעסקים בסיכון מוגבר.

שלמה קרעי: אז אמרתי – אותה קרן לעסקים בסיכון מוגבר זה 65% - -

ולדימיר בליאק: 4 מיליארד שקלים.

שלמה קרעי: כן, אבל היא 65% ערבות מדינה, אם אני זוכר נכון את המספרים; ו-65% האלה זה לא פר-הלוואה.

שלמה קרעי: זה לא שאם מישהו לא החזיר הלוואה הם יקבלו 65% מתוך ההלוואה, אלא מכל ההלוואות, מכל 4 המיליארד האלה הם מבוטחים ב-65% גם אם 65% מהלווים לא יחזירו את ההלוואה הם יקבלו 100% מהכסף שלהם.

שלמה קרעי: בכל זאת הם לא נותנים ומערימים קשיים, ואנשים מגיעים אלינו ואנחנו מנסים לשלוח אותם לכל מיני גמ"חים – לא גמ"חים, אלא מנסים להשיג הלוואות לאו דווקא בשוק הבנקאי.

שלמה קרעי: זה לא צריך להיות ככה.

שלמה קרעי: לא יכול להיות שאנחנו כמדינה נותנים ערבות, והבנקים מוגנים באופן מאוד קיצוני על-ידי אותן ערבויות, ומצד שני אותם אלה שאנחנו מנסים לעזור להם נופלים בין הכיסאות.

שלמה קרעי: צריך למצוא לזה את הפתרון ולוודא שיהיו קריטריונים, אפילו כאלה שייקבעו כאן בוועדת הכספים, כך שהבנקים לא יוכלו לסרב.

שלמה קרעי: אם הם נותנים מתוך אותה קרן שהם מבוטחים בערבות מדינה כסיכון גבוה הם יהיו חייבים לתת.

שלמה קרעי: יישר כוח לאוסאמה שהעלה את הדיון הזה.

אוסאמה סעדי: 60% מהבקשות נדחו.

אוסאמה סעדי: במיוחד בחברה הערבית כמעט 60% מהבקשות נדחו.

ולדימיר בליאק: דיברנו על זה בוועדה.

ולדימיר בליאק: זה קרה גם בחודשים האחרונים.

אוסאמה סעדי: בהחלטה.

אוסאמה סעדי: קל וחומר עכשיו כשאין ערבות מדינה לעסקים האלה אין בכלל מה לחפש בבנקים.

ולדימיר בליאק: נכון.

ולדימיר בליאק: תודה רבה, אדוני.

ולדימיר בליאק: נעבור לרועי כהן, נשיא להב, בזום, ואז ניתן לאנשים שנמצאים ואחר כך נעבור למשרד האוצר ולבנק ישראל.

אוסאמה סעדי: צריך לברך אותו, לא?

שלמה קרעי: אולי עוד משהו – אולי שליברמן יכניס את היד לכיס.

שלמה קרעי: די עם היש סגר אבל אין סגר, יש מגבלות אבל אין פיצויים – די עם זה.

שלמה קרעי: צריך לעזור לאנשים.

אוסאמה סעדי: שלמה, אמרתי שאנחנו מבקשים תכנית סיוע חירום לעסקים הקטנים.

רועי כהן: חד-משמעית.

ולדימיר בליאק: רועי, נשיא להב שנבחר מחדש, בבקשה.

רועי כהן: חד-משמעית.

רועי כהן: תודה על הברכות.

רועי כהן: אכן נבחרתי לקדנציה שלישית.

ולדימיר בליאק: אין לכם הגבלת קדנציות, רועי?

רועי כהן: זאת קדנציה אחרונה.

ולדימיר בליאק: מתחייב?

רועי כהן: אני מתחייב.

רועי כהן: נשארתי כי זה לא נכון ולא ראוי לעזוב בזמן שיש מערכה כה גדולה במשבר הקורונה.

רועי כהן: מי כמוכם יודע על הניסיון, הידע והכלים שצברתי בתקופה האחרונה כדי לתת עכשיו פתרונות תוך כדי הדיון בוועדה.

רועי כהן: צריך להבין שברגעים אלה אין קרן בערבות מדינה לעסקים שפונים.

רועי כהן: אותה קרן לא קיימת כרגע, היא הופסקה.

רועי כהן: אין גם אותם תנאים של פריים 1.5 וגרייס לשנתיים ופריסה לעשר שנים – זה לא קיים.

רועי כהן: ההחלטה הראשונה שלכם היום בוועדת כספים זה לקרוא למשרד האוצר לחדש את הקרן בערבות מדינה לפחות ב-10 מיליארד שקלים.

רועי כהן: כמו שאמר ד"ר שלמה קרעי זה סיכון מינימלי עבור הבנקים וגם עבור המדינה.

רועי כהן: דיס-ריגרד שיש לא מתקרב לאחוזים בודדים ומדובר בעזרה וסיוע שיכולים מחר בבוקר לתת לעסקים את הפתרון למחנק האשראי.

רועי כהן: בנוסף צריך להתייחס לכך שהמחזורים ירדו בגלל נסיבות משבר הקורונה.

רועי כהן: אבל לאנשים היה אשראי לפי המחזורים שהיו להם בעבר, ועל בסיסו הם ניהלו את העסק שלהם.

רועי כהן: אתה לא יכול לבוא עכשיו ולהוריד להם בבת-אחת 50% מהאשראי שלהם ולצפות מהם שיוכלו לשרוד.

רועי כהן: זה לא הגיוני.

רועי כהן: אני פניתי לכל מנהלי הבנקים.

רועי כהן: באמצעות הוועדה אני חושב שצריך לתת פתרון לדבר הזה.

רועי כהן: כל רגע נתון פונה אליי עסק שהורידו לו את האובליגו בלי שום סיבה רק בגלל שרמת ההכנסות ירדה לו.

רועי כהן: אבל הוא אומר לי – הבסיס של העסק שלי הוא אותו אשראי.

רועי כהן: כדי להמשיך להניע אותו אני עומד בהתחייבויות שלי ובהחזרים שלי, ופתאום מחליטים להוריד אותו בלי שום סיבה.

רועי כהן: חייבים לתת לדברים האלה מענה.

רועי כהן: אני מצטרף לדבריו של חבר הכנסת אוסאמה סעדי: כרגע במדינת ישראל יש קרן מס רכוש.

רועי כהן: מדינת ישראל יודעת לתת פיצוי לכל מי שנופל על העסק שלו טיל.

רועי כהן: היא יודעת לתת על הזגוגית, על הגדר שנהרסה, אבל היא לא יודעת לתת פיצוי וקרן עבור אותם עצמאים שברגעים אלה ההכנסות שלהם יורדות – עסקים שלמים בענף התיירות, בענף התרבות, בענף הילדים, בענף ההסעות.

רועי כהן: חבר הכנסת סימון דוידסון יודע שברגעים אלה כל ענף הכושר וענף בריכות השחייה נמצאים תחת טלטלה ולא יודעים מה יהיה איתם מחר בבוקר.

רועי כהן: האנשים האלה צריכים לקבל משענת באמצעות קרן לסיוע בשעת חירום לציבור העצמאים.

רועי כהן: תפסיקו לראות בנו העצמאים סוג של רמאים או גנבים.

רועי כהן: אנשים יוכלו לדווח על ירידה במחזורים ויוכלו לבדוק את הירידה הזאת ולתת סיוע.

רועי כהן: לא יכול להיות שברגעים אלה אין שום סיוע.

רועי כהן: שר האוצר וכל הפקידים מתעלמים מכך שברגעים אלה יורדות לעסקים האלה ההכנסות, והם צריכים להמשיך לשלם ארנונה.

רועי כהן: לא שמעתי שמחיר החשמל ירד, אלא להפך – שמעתי שהחשמל התייקר, הארנונה התייקרה ומתייקרים עלויות המים.

רועי כהן: הם צריכים לעמוד בשכירויות.

רועי כהן: לכן אני קורא לכל ועדת הכספים לצאת היום בקריאה, קודם כול, לחדש את הקרן בערבות מדינה באותם תנאים שהיו עם תחילת הקורונה וגם להקים קרן של לפחות 10 מיליארד שקלים לטובת פיצוי לעצמאים ולבעלי העסקים בעקבות המגבלות.

רועי כהן: זאת הקריאה שלנו.

רועי כהן: אני שמח שנמצאים שם אנשים כמו חבר הכנסת ולדימיר בליאק שמנהל את הדיון.

רועי כהן: הוא היה איתנו במאבק, הוא מכיר את האנשים האלה, הוא יודע שרוב ציבור העצמאים אמין ורוצה בסך הכול לפרנס, והוא מנוע צמיחה של להמשק.

רועי כהן: אני קורא לכם – תעשו היום מעשה כי כרגע יש אי ודאות טוטלית.

רועי כהן: יש אמירה חד-משמעית שאין פיצוי, ואנשים לא יודעים מה קורה איתם.

ולדימיר בליאק: תודה, רועי, על כל העשייה שלך במשך הרבה מאוד שנים.

ולדימיר בליאק: אתה נלחם למען ציבור העצמאים בכל החזיתות.

ולדימיר בליאק: זה מעורר השראה.

ולדימיר בליאק: יישר כוח.

רועי כהן: תודה רבה.

ולדימיר בליאק: בבקשה, שי גל.

שי גל: אני מפורום העצמאים, בית ההסתדרות.

שי גל: אדוני, ראשית אני מודה לחבר הכנסת אוסאמה סעדי ולך שגם אתה בשנתיים האחרונות נושא העצמאים והעסקים הקטנים בדמך ולשאר חברי הכנסת שיושבים כאן שאני זוכר את פועלם מתפקידי הקודם כיועץ לשר הכלכלה.

שי גל: אבל לצערי, הממשלה הזאת, בכל הקשור לעצמאים ולעסקים קטנים, היא ממשלת שינוי לרעה.

שי גל: כך מסתמן עד כה.

שי גל: אם זה הצהרות של שר האוצר על כך שיהיו פיצויים או לא יהיו פיצויים, וגם מה שנעשה בפועל – שלא רק שלא נותנים מענקים כשצריך אלא גם דורשים אותם חזרה.

שי גל: לעניינינו באשר למחנק האשראי – אתם ידעתם שברבעון הראשון של 2021 סיימו הבנקים ברווחי שיא של 4.3 מיליארד שקלים?

שי גל: זה זינוק של 463%, שזה עצום, לכל הדעות.

שי גל: מול זאת הממשלה הזאת שולחת עסקים קטנים ובינוניים לשוק האפור כי הדלתות של הבנקים נטרקות.

שי גל: מה נותר להם לעשות?

שי גל: כפי שאמרו כאן, לפנות לאשראי חוץ-בנקאי שהוא יקר יותר.

שי גל: ומי פונה לאשראי חוץ-בנקאי?

שי גל: אלה שהבנקים לא נותנים להם, אלה שהם החלשים ביותר ומשלמים הרבה יותר או לשוק האפור.

שי גל: ואנחנו יודעים מה התוצאות של השוק האפור.

שי גל: למדינה יש אחריות לסיפור הזה.

שי גל: אני יודע שאתה מסכים איתי עם האמירה הזאת.

שי גל: אני זוכר את דבריך בשנתיים האחרונות בהקשר הזה.

שי גל: יותר מזה – לכנסת ולוועדה הזאת יש אחריות.

שי גל: אני אזכיר שהממשלה מכהנת מאמון הכנסת, והדרך לטפל בדברים האלה זה פשוט שהכנסת תזכור את תפקידה.

שי גל: ככה אנחנו גם נרפא את הווריאנט החוקתי של הדמוקרטיה שפשוט שולחים הגבלות ומצפים מהכנסת לאשר אותן כחותמת גומי.

שי גל: זה קורה בחלק גדול מהפעמים.

שי גל: ייאמר לזכות חברי הכנסת שנמצאים כאן בדיון שהם יודעים לשאול את השאלות.

שי גל: כמובן, חברתי נעמה לזימי שאני שומע אותה בכל אחד מהדיונים האלה ואוסאמה סעדי שעוד כשאנחנו היינו במשרד הכלכלה פנה אלינו בשאלות הקשות, ובצדק.

שי גל: התפקיד של הכנסת במקרה הזה הוא להגיד לממשלה: עצרו.

שי גל: אתם מגבילים – סבבה, אנחנו לא מתווכחים עם השיקולים האפידמיולוגיים של גורמי המקצוע במשרד הבריאות, אבל בואו תגידו איך אתם מפצים את העסקים הקטנים ולא שולחים אותם לשוק האפור.

שי גל: משפט אחרון, אדוני.

שי גל: אני ארצה להתייחס לסוגית המענקים.

שי גל: אתה הצדקת את ההשוואה ל-2019, השנה האחרונה שלא הייתה בה קורונה, לחודשים מסוימים כיום.

שי גל: אמרת שזאת השוואה נכונה.

שי גל: זה משהו שניתן לדרוש, עוד לא מאוחר.

שי גל: דחו את ההחזר לחודש פברואר, ועוד לא מאוחר לדרוש את זה ולתקן את זה.

ולדימיר בליאק: עד סוף מרס.

שי גל: נכון.

שי גל: עוד לא מאוחר לדרוש את זה.

שי גל: נראה לי שחברי הכנסת שנמצאים בדיון הזה יכולים להרים את הכפפה.

שי גל: אני, כמובן, אהיה לרשותם גם בעניין הזה.

שלמה קרעי: אני רוצה להוסיף משפט על העניין הזה.

שלמה קרעי: הצגתי במליאת הכנסת גם שבדוחות הכספיים של הבנקים בשנת הקורונה כדי לייצר מצג שווא שכביכול הייתה להם שנה קשה ביצעו המון הפרשות להפסדי אשראי כאילו שיש באמת סכנות בהלוואות שהם נתנו למרות הערבויות.

שלמה קרעי: ב-2021 רואי החשבון כבר, כנראה, לא אפשרו להם להמשיך עם אותן הפרשות להפסדי אשראי, ואז ראינו את כל הרווחים שהם עשו על חשבון הציבור בשנת 2020 בזמן הקורונה.

שי גל: אני מכיר את הסיפור הזה.

שי גל: הם, למעשה, הגישו לבנק ישראל דוחות לא נכונים, דוחות מהונדסים, ואחר כך הם לא דיווחו בדיעבד.

שלמה קרעי: בוא נגיד שהם הקלו או החמירו עם הסוגיה הזאת של הפרשות הפסדי אשראי.

ולדימיר בליאק: זה תרגיל חשבונאי ידוע.

שי גל: זה תרגיל ידוע וראוי שהציבור יכיר אותו.

שלמה קרעי: התרגיל הזה הוא על חשבון הציבור, ואנחנו צריכים לדרוש מהם להחזיר לפחות תמורה למה שהם עשו על חשבוננו, ולתת לאותם עסקים ולהקל במתן האשראי בריביות סבירות.

ולדימיר בליאק: אני רוצה להתייחס לשני דברים שאמרת: קודם כול, אתה יודע שאני מאוד מחויב לנושא המענקים ומתעסק בו לא מעט.

שי גל: נכון.

שי גל: לכן תודה שאתה מנהל את הדיון הזה.

ולדימיר בליאק: נכון להיום הצלחנו להשיג פריסה בלי ריבית עם הצמדה בלבד עד יוני 2023.

ולדימיר בליאק: אם אני אקח בחשבון את נקודת הפתיחה זה הישג לא מבוטל.

ולדימיר בליאק: היום ניתן להגיע להסדר עד סוף מרץ 22' כדי לקבל את הפריסה.

שי גל: אדוני, זה אכן הישג לא מבוטל אבל - -

ולדימיר בליאק: שנייה, אני רוצה לסיים.

ולדימיר בליאק: לכל אורך כל הדרך אני אמרתי שעצם העובדה שהמדינה אפשרה לבעלי עסקים לקבל מענקים בניגוד לחוק ובניגוד לתקנות מטיל על המדינה אחריות.

ולדימיר בליאק: זה לא משנה אם זה הממשלה הקודמת או הממשלה הנוכחית.

ולדימיר בליאק: יש לנו רצף שלטוני, ואנחנו חייבים לקחת אחריות על האירוע הזה.

ולדימיר בליאק: יחד עם זאת אי אפשר להתעלם מהעובדה שבסופו של דבר כל בעל עסק הצהיר לפני שהוא קיבל את המענק על ירידה מסוימת במחזור.

שי גל: זה לא מדויק.

ולדימיר בליאק: זה מדויק מאוד.

ולדימיר בליאק: כיוון שעסקתי בזה אני יודע.

שי גל: גם אני.

שי גל: הרשה לי לתקן אותך.

ולדימיר בליאק: רק רגע.

ולדימיר בליאק: אני מבקש שלא תקטע אותי.

ולדימיר בליאק: אנשים הצהירו על ירידה במחזור.

ולדימיר בליאק: יכול להיות שהקריטריון השנתי הוא הרבה יותר נכון, רק שהתקנות שהתקבלו ב-2020 דיברו אחרת, מה לעשות?

ולדימיר בליאק: בנושא הזה רשות המיסים נוהגת בצורה מאוד רכה.

ולדימיר בליאק: נכון להיום היא לא באמת מבצעת אכיפה, והיא מאפשרת לאנשים את כל התנאים לפריסה ומרחב נשימה.

ולדימיר בליאק: עוד לא הפסקנו עם השיח מולם.

ולדימיר בליאק: רשות המיסים פועלת לפי החוק שהממשלה גיבשה והכנסת קיבלה.

ולדימיר בליאק: לשנות את החוק היום רטרואקטיבית זה מאוד בעייתי מהרבה מאוד היבטים.

ולדימיר בליאק: אני עדיין חושב שמה שכן אפשר לעשות בנוסף למה שכבר נעשה בעקבות פניות שלי ושל חברי כנסת נוספים זה להקים ועדת חריגים למקרים מסוימים וספציפיים מאוד לאותו עסק שירד ב-38% במקום ב-40%, לאותו עסק שירד ב-24% במקום ב-25%, לבעלי עסקים שלא עלינו חלו במחלות קשות, ולכל מיני מקרים – מכיוון שלמדינה יש אחריות על האירוע הזה – שיש מקום להתחשב בהם ולתקן את החיוב.

ולדימיר בליאק: זה מה שאפשר לעשות היום מבחינתי.

ולדימיר בליאק: לגבי אמירה נוספת שלך שאנחנו ממשלת שינוי לרעה בעניין העצמאים – לאורך כל הדרך, לאורך כל המשבר הזה אני אמרתי שעם כל המענקים, הפיצויים והסיוע הכלכלי אין תחליף לעבודה.

ולדימיר בליאק: אני רוצה להזכיר - -

שי גל: כשיש הגבלות אנשים לא יכולים לעבוד.

שי גל: כולם יסכימו איתך על זה אבל - -

ולדימיר בליאק: בשנת 2020 כמעט 90,000 עסקים הלכו לעולמם.

ולדימיר בליאק: אנחנו כאן בממשלה שקמה לפני שישה חודשים קיבלנו ירושה לא פשוטה בהקשר הזה.

ולדימיר בליאק: אני רוצה להזכיר שגם לפני משבר הקורונה העסקים הקטנים הרגישו לאורך הרבה מאוד שנים מופלים לעומת השכירים והעסקים הגדולים.

נעמה לזימי: מה זה "הרגישו"?

נעמה לזימי: הם מופלים.

ולדימיר בליאק: כן.

ולדימיר בליאק: מה שאנחנו כן עושים היום והספקנו לעשות, וכמובן, חלק מהדברים ייקחו זמן - אנחנו מקדמים לראשונה מתווה לרשת ביטחון סוציאלי.

ולדימיר בליאק: הצעות בקריאה טרומית עברו, ובחודשים הקרובים אנחנו עובדים על המתווה הסופי.

ולדימיר בליאק: אנחנו העברנו כמה רפורמות שבסופו של דבר ישפיעו לטובה על מצבם של העסקים הקטנים, כמו רישוי עסקים ורפורמות הרגולציה, רפורמות הייבוא ורפורמות הכשרות.

ולדימיר בליאק: ואני יכול להמשיך.

ולדימיר בליאק: יש בקואליציה הזאת ובממשלה הזאת – ואני יודע שחלק מהחברים אולי לא יסכימו איתי – מספר לא מבוטל גם של שרים וגם של חברי כנסת שמחויבים מאוד לעסקים הקטנים ולעצמאים.

ולדימיר בליאק: יש לנו כל הרצון, הכוונה והיכולות לבצע שינויים מרחיקי לכת כדי לשנות את מצבם של העסקים הקטנים במדינת ישראל.

שי גל: אדוני, אני ארצה להתייחס.

ולדימיר בליאק: בקצרה, 20 שניות.

שי גל: בעניין הרכות של רשות המיסים אני לא מסכים איתך, ואתה יודע את זה.

ולדימיר בליאק: אוקיי, אנחנו נמשיך בהזדמנות אחרת.

שי גל: רגע, אני רוצה להסביר.

שי גל: הם שלחו הודעות לעצמאים למרות שהתנהל בג"ץ עד ששלחתי להם מכתב ואיימתי עליהם בצו מניעה, ואז הם הפסיקו עם ההודעות האלה.

שי גל: שנית, מה שאמרתי על הממשלה – אנחנו רואים את הדברים של שר האוצר, אנחנו רואים את הדלת הסגורה של שרת הכלכלה - -

ולדימיר בליאק: זה לא נכון.

ולדימיר בליאק: זה פשוט לא נכון.

שי גל: זה נכון.

ולדימיר בליאק: לא, לא, אני לא מסכים איתך.

שי גל: זה נכון.

ולדימיר בליאק: זה פשוט לא נכון.

ולדימיר בליאק: לא, לא, אני לא מסכים איתך.

ולדימיר בליאק: זה לא נכון.

שי גל: לצערי, השרה היחידה שפועלת רק השבוע וגם בשבועות קודמים זאת השרה מיכאלי.

שי גל: צר לי שזה לא המצב בממשלה הזאת.

ולדימיר בליאק: טוב, אז נישאר חלוקים.

ולדימיר בליאק: בבקשה, אדוני.

שגיא בלשה: שלום לכולם.

שגיא בלשה: שמי שגיא בלשה, אני מנכ"ל קבוצת עוגן.

שגיא בלשה: עוגן היא גוף אשראי חוץ-בנקאי חברתי וללא מטרת רווח.

שגיא בלשה: לצערי, אנחנו היחידים בישראל שהם כאלה.

ולדימיר בליאק: אני חייב להגיד שבזמנו בפרקטיקה המקצועית שלי עבדתי מול הגוף.

ולדימיר בליאק: הקרן שלכם היא מצוינת.

ולדימיר בליאק: היא נתנה פתרונות להרבה מאוד עסקים, גם לעולים חדשים וליזמים בתחילת הדרך במדינת ישראל.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני חייבת להגיד שבזמנו הם ביקשו ממני להיות חברה בבורד שלהם.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אז יישר כוח.

שגיא בלשה: נכון.

שגיא בלשה: אנחנו עדיין מזמינים אותך.

ג'ידא רינאוי-זועבי: עכשיו אני לא יכולה.

שגיא בלשה: אני פה מכיוון שבשנתיים האחרונות אנחנו חווים הצפה של עסקים קטנים מכל המגזרים שאין להם מענה.

שגיא בלשה: המטרה של עוגן והסיבה שלשמה היא נוסדה על-ידי שרשרת של מתנדבים מאוד בכירים בעולם העסקי זה כדי לתת מענה באשראי לעסקים קטנים ולמשפחות שהבנקים לא רוצים לעזור להם.

שגיא בלשה: המשפחות האלה והעסקים באים אלינו.

שגיא בלשה: כשהקורונה פרצה, אם אתם זוכרים בהתחלה, בגל הראשון, הבנקים וגופי האשראי החוץ-בנקאיים האחרים סגרו את השערים, ועוגן הוצפה באלפי בקשות.

שגיא בלשה: עוגן בתקופת הקורונה שילשה את כמות ההלוואות שהיא נותנת פי שלושה.

שגיא בלשה: אם תבדקו מה עשו הבנקים ומה עשו גופי אשראי חוץ-בנקאיים אחרים אתם תראו שהם או דרכו במקום או אפילו נתנו פחות, אם מדובר בעסקים קטנים.

שגיא בלשה: המספר הזה של פי שלושה הלוואות שעוגן נותנת היום הוא מספר עצום.

שגיא בלשה: תמצאו לי גוף שנתן תוך תקופה של משבר כזה פי שלושה.

שגיא בלשה: זה לא מספיק.

שגיא בלשה: המצב בחברה הערבית חמור לאין ערוך.

שגיא בלשה: אנחנו רואים שלעסקים הקטנים בחברה הערבית אין בכלל פתרונות: לא בנקים, לא גופי אשראי.

שגיא בלשה: הנגישות שלהם לאשראי זה אשראי עם ריבית דו-ספרתית.

שגיא בלשה: אם להסתכל על הדברים האלה במונחים מקרו כלכליים או במונחים של שוויון הזדמנויות, תסתכלו על אדם שרוצה לפתוח סטארט-אפ במרכז הארץ ויש לו אין סוף אפשרויות למימון השקעות אשראי לעומת אדם שרוצה לפתוח מסעדה, פיצוצייה או מספרה או כל עסק קטן אחר בפריפריה, במיוחד בחברה הערבית.

שגיא בלשה: הוא הולך לבנק – הוא לא מעניין את הבנק, ואם הוא יקבל הלוואה הוא יקבל הלוואה יקרה, ואם הוא ילך לערבות המדינה ב-60%-50% ידחו אותו או שיערימו עליו קשיים כאלה ואחרים.

שגיא בלשה: איך ניתן לעזור: יש שלוש דרכים שאנחנו רוצים להציע.

שגיא בלשה: ראשית, קרן בערבות מדינה.

שגיא בלשה: עוגן קיבלה ערבות מדינה בתקופת הקורונה.

שגיא בלשה: זה היה מאוד אפקטיבי אבל נגמר.

שגיא בלשה: היום הקרן הזאת לא אפקטיבית.

שגיא בלשה: אי אפשר כמעט לקבל דרכה הלוואות, ואין קרן שמחליפה אותה כרגע.

שגיא בלשה: לכן חשוב לייצר פתרון מהיר של קרן דומה רחבה מאוד שלא מוגבלת רק לבנקים או למספר מועט של נותני אשראי.

שגיא בלשה: זאת קרן שגופים רבים יכולים לקבל אותה ולעזור לכמה שיותר עסקים קטנים בתנאים טובים.

שגיא בלשה: אגב, הריבית הממוצעת של עוגן בתקופת הקורונה הייתה 3.3%.

שגיא בלשה: הדרך השנייה היא שהחברה הערבית זקוקה לפתרון שהוא רלוונטי לחברה הערבית, הוא טיילור-מייד לחברה הערבת.

שגיא בלשה: הוא לא יכול להיות פתרון מקרו-כלכלי של כל העסקים בישראל.

שגיא בלשה: צריכים לקום ולייצר פתרון מיוחד להנגשת אשראי בחברה הערבית.

שגיא בלשה: דבר שלישי, לעודד גופים חוץ-בנקאיים והזרמת אשראי בדרכים שעוקפות את הבנקים ואת נותני האשראי האחרים, ולעודד גופים כמו עוגן שהם גופים ללא מטרת רווח ולהגדיל את היצע האשראי שלהם ככל שניתן, ובזאת לפתור חלק מהבעיה.

שגיא בלשה: תודה רבה.

אימאן ח'טיב יאסין: אפשר שאלה?

ולדימיר בליאק: כן, בטח.

אימאן ח'טיב יאסין: אם תוכל להגיד לנו מה התקציב סך הכול שחולק בקרן בשבה שעברה, ומתוך זה כמה הופנה לחברה הערבית?

שגיא בלשה: תיק האשראי של עוגן כיום הוא 360 מיליון שקל; הקרן שלנו היא קרן של חצי מיליארד שקלים.

שגיא בלשה: בשנת 2021 הענקנו 200 מיליון שקלים ומתוכם 135 מיליון שקלים לעסקים קטנים.

שגיא בלשה: לדעתי, הפרופורציה בחברה הערבית היא פחות או יותר כמו באוכלוסייה.

שגיא בלשה: אנחנו כרגע מנסים לייצר דרכים איך בכלל להגיע ולתת יותר, ולכן אנחנו גם צריכים את המדינה שתהיה מעורבת איתנו כדי שגם לנו יהיה קל יותר להגיע.

שגיא בלשה: השבוע יש לי פגישה עם חסא תוואפרה בנושא הזה.

שגיא בלשה: אנחנו רוצים לתת יותר בחברה הערבית ולעזור שם, ואני מקווה שהמדינה תהיה איתנו.

שלמה קרעי: אתם גם קיבלתם ערבות מדינה?

שגיא בלשה: כן.

שגיא בלשה: היינו חלק מקרן הקורונה.

שלמה קרעי: זה המאבק שעשינו פה לפני שנתיים.

שגיא בלשה: נכון.

ולדימיר בליאק: תודה רבה.

ולדימיר בליאק: גל לנדו בזום.

גל לנדו: שלום לכולם.

ולדימיר בליאק: שלום.

ולדימיר בליאק: השאלה הראשונה שלי אליכם היא מה דעתכם על חידוש הקרן בערבות מדינה?

גל לנדו: אני אתייחס ישר לזה.

גל לנדו: קרן ערבות המדינה שנפתחה בגלל משבר הקורונה פעילה.

גל לנדו: היא הוארכה והיא בתוקף.

גל לנדו: שגיא מעוגן היה גם בדיון והם חברים בקרן.

גל לנדו: הם מכירים את זה.

גל לנדו: הקרן הורחבה ופעילה ובנוסף לקרן הקורונה אנחנו גם מפעילים עדיין את הקרן הרגילה שלנו שפועלת במשך המון שנים.

ולדימיר בליאק: מה המספרים נכון להיום?

גל לנדו: של מה?

ולדימיר בליאק: של האשראי.

גל לנדו: נכון.

גל לנדו: נכון לסוף דצמבר נטען בקרן הקורונה סך הכול 26.5 מיליארד שקל אשראי.

ולדימיר בליאק: מתחילת המשבר?

גל לנדו: מתחילת המשבר.

ולדימיר בליאק: אוקיי.

ולדימיר בליאק: אם אנחנו מתייחסים לשלושת החודשים אחרונים?

גל לנדו: בחודשים האחרונים יש ירידה בבקשות.

גל לנדו: אני מסתכל תוך כדי הישיבה באקסלים.

גל לנדו: אנחנו מדברים על כ-2 מיליארד שקל בחודשים האחרונים.

ולדימיר בליאק: וכמה סירובים העסקים מקבלים?

גל לנדו: שיעור הסירובים בחודשים האחרונים עלה מעט.

גל לנדו: הממוצע בקרן עומד כרגע על אחוז אישור של בקשות.

גל לנדו: אני רוצה לעשות שתי הבחנות: יש אישור לבקשות שעומד על כ-60%; אישור לעסקים – יש כמה וכמה בקשות.

גל לנדו: הם יכולים להגיש כמה בקשות כדי להגדיל את סכום ההלוואה או כדי להגדיל אשראי מבנק נוסף.

גל לנדו: אחוז האישור ברמת העסק הוא קרוב ל-70%.

גל לנדו: הקרן פעילה.

גל לנדו: היא נותנת אשראי גם לקרן הקורונה וגם לקרן הרגילה.

גל לנדו: אבל צריך לזכור שבמהלך כל השנתיים האחרונות חולק המון אשראי, והעסקים מינפו את עצמם בצורה מאוד גדולה.

גל לנדו: לכן טבעי שיהיו להם קשיים בקבלת אשראי נוסף.

גל לנדו: בסופו של דבר אשראי הוא הלוואה לכל דבר, הוא לא מענק.

גל לנדו: גם בקרן בערבות מדינה עסק שלא מחזיר את ההלוואה שלו, אמנם המדינה מממשת את הערבות שלה – אנחנו נותנים את אותה הגנה לבנק, אבל הבנק ממשיך את הליכי הגבייה מול העסק.

ולדימיר בליאק: מה שיעור העסקים שלא עומדים בהחזרים?

גל לנדו: בקורונה אנחנו עוד לא יודעים להגיד את זה כי הארכנו את שנת הגרייס.

גל לנדו: למעשה, נתנו שנתיים גרייס.

ולדימיר בליאק: שנתיים מאפריל 2020, נכון?

גל לנדו: נכון.

גל לנדו: חלק מההלוואות עדיין בגרייס.

גל לנדו: לכן אנחנו עדיין לא רואים את המשמעות של היקפי חלות הפירעון.

גל לנדו: אנחנו רואים המון הסדרי חוב, כלומר בקשות של עסקים לעשות פריסות מאוד ארוכות.

גל לנדו: במשבר התחלנו עם הלוואות של חמש שנים והארכנו אותן לעשר שנים.

גל לנדו: אנחנו רואים הרבה מאוד בקשות של עסקים לעשות כל מיני שינויים.

גל לנדו: אנחנו מאוד ליברליים בהיבטים האלה ומסייעים לבנקים יחד עם הפיקוח על הבנקים שמסייע לנו מאוד.

גל לנדו: אנחנו מעודדים כמה שיותר סיוע, ובסוף אנחנו מעדיפים להגיע להסדר עם לקוח ולנסות לעזור לו להחזיר את ההשקעה.

ולדימיר בליאק: מה הריבית הממוצעת נכון להיום - - -?

גל לנדו: עשרות ההלוואות שניתנו ניתנו בריבית של פריים פלוס 1.5 – כולן ללא יוצא מן הכלל.

גל לנדו: אולי בודדים, אבל ב-99% ניתנו הלוואות בריבית של פריים פלוס 1.5, כפי שהגדרנו גם במסלול הרגיל וגם במסלול בסיכון מוגבר.

גל לנדו: אגב, שניהם גם הוארכו כרגע.

גל לנדו: ההלוואות ניתנו בתנאים מאוד טובים אבל העניין שאנחנו מזהים הוא היקף המינוף הגבוה.

גל לנדו: קרן הקורונה אפשרה לעסקים לקבל עד 40% מהמחזור של 19' כאשראי, וזה כבר מינוף מאוד גבוה של עסקים, במיוחד של עסקים קטנים.

גל לנדו: לכן לפעמים קשה להם לקבל אשראי.

ולדימיר בליאק: יש לי שאלה בקשר למחזורים – בנוגע לצמצום האובליגו על-ידי הבנקים.

גל לנדו: לצערי, אני לא יכול להתייחס לזה, זה לא קשור אליי.

גל לנדו: זה קשור לרפורמת שטרום ואני לא מתעסק בזה.

גל לנדו: אני אחראי לקרן בערבות מדינה.

גל לנדו: אז, לצערי, אני לא אוכל לעזור בזה.

גל לנדו: אני כן רוצה להגיד – ושוב, חברי מ"עוגן" יתייחס לזה: אנחנו פועלים היום במטרה להגדיל את היצע - - - אנחנו פועלים להכניס גופים נוספים לקרנות שלנו – גופי אשראי חוץ-בנקאיים נוספים, בנקים נוספים שעד היום לא פעלו - - -

ולדימיר בליאק: היום באופן כללי האשראי החוץ-בנקאי הוא בסביבות 5% מהשוק, נכון?

גל לנדו: בכל שוק האשראי?

ולדימיר בליאק: כן, בכל שוק האשראי.

גל לנדו: אני לא מכיר את המספר של כל שוק האשראי, אני לא יודע להתייחס.

גל לנדו: לדעתי, הוא קצת יותר.

גל לנדו: אבל אנחנו היום רוצים בקרן לאפשר לכמה שיותר שחקנים להציע את המוצר שלנו.

גל לנדו: נותני האשראי החוץ-בנקאי הם לא מילה גסה.

גל לנדו: הם לא משהו בלתי חוקי.

גל לנדו: הם שחקנים סופר לגיטימיים.

גל לנדו: הם מחוללים disruption בשוק האשראי ומובילים את הבנקים אחריהם, ואנחנו רוצים לעודד אותם.

גל לנדו: עניין הריביות – הריביות מטבע הדברים משקפות את סיכון העסק.

גל לנדו: ריבית גבוהה כשלעצמה היא לא משהו לא בסדר.

גל לנדו: בסוף הריבית היא הסיכון שאותו גוף רואה כסיכון העסק.

גל לנדו: התקווה שלנו והניסיונות שלנו להכניס כמה שיותר שחקנים וכמה שיותר תחרות בהנגשת אותם נתונים לאותם עסקים, איפה הם יכולים לקבל אשראי, היא שתתחולל תחרות ותוריד לירידה גם בריביות.

גל לנדו: אנחנו מתעתדים לעשות את זה ממש בזמן הקרוב ולהוסיף שחקנים נוספים.

גל לנדו: אנחנו מקווים שזה ייתן פתרון בעניין הזה.

ולדימיר בליאק: אתה יכול להתייחס בכמה משפטים לחברה הערבית?

ולדימיר בליאק: מה החסמים ומה ניתן לעשות כדי להגדיל את הנגישות?

גל לנדו: בקרנות שלנו נתוני החברה הערבית גבוהים יותר מחלקם באוכלוסייה בהיבט היקף האשראי שניתן להם.

גל לנדו: הקרן שלנו נותנת מענה לדבר הזה, אגב, גם במסלולים מיוחדים שיש לנו של הקמות עסקים, עסקים קטנים וכדומה אנחנו רואים נוכחות מאוד יפה של עסקים בחברה הערבית.

גל לנדו: אנחנו צריכים לראות איך אנחנו מביאים את המידע הזה לגבי האלטרנטיבות שקיימות להם כיום ואיך אנחנו עוזרים להם להגיש את הבקשות ואיך עוזרים בתהליכים האלה.

גל לנדו: המוצר עצמו קיים והוא נותן מענה טוב.

גל לנדו: אנחנו רוצים לעזור להם לגשר על היעדר הפערים בנתונים ובמידע ולסייע להם להגדיל את היקף האשראי שלהם.

אוסאמה סעדי: אמרת שיש ירידה בחודשים האחרונים.

אוסאמה סעדי: יש לך נתונים כמה בקשות הוגשו לקרן בשנת 2021, כמה בקשות אושרו וגם לפי פילוח?

אוסאמה סעדי: אנחנו מבקשים שאם יש לך תגיש את זה לוועדה.

גל לנדו: עכשיו אנחנו מנתחים את הנתונים.

גל לנדו: כשנסיים בזמן הקרוב - -

ולדימיר בליאק: נשמח שתשלחו דוח מפורט לוועדה כדי שנכיר, לפחות.

ולדימיר בליאק: תודה רבה.

ולדימיר בליאק: זיו נאור, הפיקוח על הבנקים, בבקשה.

זיו נאור: שלום, במהלך שנת 2021 יתרת האשראי לעסקים קטנים וזעירים גדלה ב-16 מיליארד שקל.

זיו נאור: זה גידול של 8% מסך יתרת האשראי למגזר הזה.

זיו נאור: צריך לציין שכדי שהיתרה תזוז באופן הזה בהינתן הפירעונות המשמעות היא שהאשראי שהועמד לעסקים קטנים וזעירים בלבד עומד על 26 מיליארד שקל.

זיו נאור: במקביל אנחנו רואים עלייה גם בהלוואה הממוצעת שעלתה ל-169,000 שקל וגם לירידה בריבית שהגיעה בממוצע בחודש האחרון ל-3.3% ריבית על ההלוואות בממוצע.

זיו נאור: זה, כאמור, לא הרבה יותר גבוה מאשר מה שדובר עליו דרך הקרן שזה פריים 1.5 – להלן 3.1.

זיו נאור: בנוסף לאורך החודשים האחרונים במשבר הופעלו הרבה מאוד תכניות שמטרתן לסייע לעסקים הקטנים.

ולדימיר בליאק: למשל?

זיו נאור: אחת התכניות שהוזכרה פה קודם זה הלוואות הומניטריות שבנק ישראל העמיד לבנקים כדי להעמיד אשראי לעסקים קטנים וזעירים.

זיו נאור: חשוב לציין שמבנה ההלוואות היה בצורה כזאת שקודם הבנקים העמידו את האשראי ורק לאחר מכן הם קיבלו את הכספים מבנק ישראל.

זיו נאור: לכן במבנה הזה - -

ולדימיר בליאק: כלומר רק לאחר שהעמידו אשראי לעסקים הם קיבלו את הכסף מבנק ישראל.

זיו נאור: נכון.

זיו נאור: לכן יכולנו לוודא שהכספים באמת יגיעו למקום שאליו רצינו שהם יגיעו.

זיו נאור: בנוסף עוד משהו חשוב שרצינו להזכיר פה – במהלך חודשי המשבר הופעל מתווה של דחיות החזרות אשראי.

זיו נאור: ראינו עם תחילת המשבר שלקוחות באופן כללי ובפרט עסקים קטנים וזעירים התקשו לעמוד בהחזרי הלוואות שכבר נלקחו טרם המשבר.

זיו נאור: לכן הופעל אותו מתווה דחיות שאפשר ללקוחות לפרוס מחדש באיזשהו אופן את החזרי ההלוואות שלהם.

זיו נאור: אנחנו רואים היום שרק 4% מהעסקים הקטנים והזעירים נמצאים עדיין באיזשהו תהליך של דחייה, זאת אומרת שרוב רובם של העסקים הקטנים שלקחו דחיות חזרו לשלם את ההלוואות כסדרן.

זיו נאור: אני רוצה להגיד שמדובר באמת כסדרן – אנחנו לא רואים בינתיים עלייה משמעותית בכשלים של אשראי.

זיו נאור: נושא נוסף שעלה פה הוא הכלה פיננסית: בנק ישראל מייחס הרבה מאוד חשיבות להכלה הפיננסית ופועל במגוון רחב של צוותים כדי לזהות את הכשלים שבגינם יש קשיים להעמדת אשראי למגזר הערבי.

זיו נאור: במסגרת זה אני אמנה את הצוות להכלה פיננסית שמוביל המשנה לנגיד מר אנדרו אביר, וכן אנחנו שותפים בצוותים נוספים כמו הצוות שמוביל החשכ"ל למשכנתאות למגזר הערבי.

ולדימיר בליאק: את מכירה את סוגיית הקטנת האובליגו בעקבות ירידת המחזורים?

זיו נאור: האמת היא שאני לא מכירה.

זיו נאור: אני אשמח אם יעברו אלינו הפרטים ונוכל לבחון אותם.

ולדימיר בליאק: אז יכול להיות שנבדוק את זה בהמשך.

ולדימיר בליאק: תודה רבה.

ולדימיר בליאק: יוסי עדס, הסוכנות לעסקים קטנים, בבקשה.

יוסי עדס: צהריים טובים.

יוסי עדס: אני שמח על הדיון הזה כי אנחנו עושים פרסומים ועוקבים אחר הנתונים של מצב האשראי לעסקים קטנים ובינוניים.

ולדימיר בליאק: מה התפקיד שלך בסוכנות?

יוסי עדס: אני אחראי על תחום המימון בסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים.

ולדימיר בליאק: תודה.

יוסי עדס: פרסמנו דוח על מצב האשראי של העסקים הקטנים בשנת 2020 בעקבות הקורונה והוצאנו גם עדכון חצי שנתי ל-2021, ונפרסם גם בהמשך.

יוסי עדס: בנתונים שפרסמנו אנחנו רואים שכן היה צמצום באשראי בעיקר לעסקים הזעירים בהיקף גדול.

יוסי עדס: חלק גדול מזה כוסה על-ידי הקרן בערבות מדינה שנתנה פיצוי אבל עדיין גם אחרי הקרן בערבות מדינה האשראי לעסקים זעירים עד 2 מיליון שקל עדיין גם היום נמוך מהאשראי בערך מוחלט, לא בחלק יחסי, מהאשראי שהיה בסוף 2019.

יוסי עדס: זאת אומרת עדיין העסקים הזעירים עד 2 מיליון שקל שהם 85% מסך העסקים במשק עדיין יש להם צמצום באשראי לעומת תום המשבר.

יוסי עדס: הקרן בערבות מדינה בהחלט נתנה פתרון די רחב לעסקים הזעירים אבל עדיין הבנקים צמצמו יותר את האשראי מעבר למה שהם נתנו בקרן לערבות מדינה ולכן יש ירידה באשראי.

יוסי עדס: עם זאת אנחנו מפעילים כלים לסיוע באשראי.

יוסי עדס: בעקבות הקורונה גם הפעלנו כלי מיוחד לחברה הערבית בשיתוף עם קרנות קורת.

יוסי עדס: יחד עם החשכ"ל פעלנו להרחיב את הגופים שיוכלו לתת אשראי בקרן בערבות מדינה, וכך נכנס גם - - - כמו שכבר הוצג כאן.

יוסי עדס: בנוסף, עוד לפני הקורונה, יצאנו בפעילות להרחבת האשראי החוץ-בנקאי בשיתוף פעולה גופים מוסדיים, כך שאנחנו פועלים כל הזמן להרחיב את ההיצע ואת היקף האשראי לעסקים קטנים ובינוניים.

יוסי עדס: במיזם שעשינו בקורונה יצאנו לשיתוף פעולה יחד עם BTB – Be The Banks – פלטפורמה למתן אשראי לעסקים קטנים.

יוסי עדס: במסגרת שיתוף הפעולה איתנו הם נתנו אשראי של מעל 150 מיליון שקל לעסקים קטנים ובינוניים.

יוסי עדס: כל זה עדיין לא מספק כיוון שעיקר האשראי, החלק המהותי של האשראי, ניתן דרך הבנקים, ובתקופת הקורונה הם בהחלט צמצמו את האשראי לעסקים זעירים, כמו שאמרתי קודם.

יוסי עדס: אני מקווה שככל שהמשק ימשיך לצמוח ולהתאושש אנחנו נראה פתרונות נוספים לעסקים זעירים.

ולדימיר בליאק: תודה רבה.

ולדימיר בליאק: ברוך שניר, התאחדות המלאכה, בבקשה.

ברוך שניר: תודה על זכות הדיבור.

ברוך שניר: הנושא של אשראי לעסקים זעירים הוא מאוד אקוטי.

ברוך שניר: נאמר כבר ש-85% מכלל העסקים הם בעלי מחזור עסקי של עד 2 מיליון שקל ושנתח האשראי שלהם הוא 13%; ואם בוחנים את נתוני האשראי עד סוף חודש ספטמבר 2021 רואים שהיקף האשראי שניתן להם ירד בכ-7 מיליארד שקל, שזאת ירידה של 4.5%.

ברוך שניר: יתרה מזאת מסקר שעשינו לאחרונה בנושא מחנק האשראי בין החברים שלנו עלו שני נתונים: א', 30% מבעלי העסקים אמרו שהם עדיין נתונים במחנק אשראי.

ברוך שניר: מדובר בעיקר בנותני שירותים או עסקים שלא מחזיקים - - - כך שהם תלויים מאוד בהזמנות שוטפות או בהזמנות עתידיות, וברגע שהן נעצרות תזרים המזומנים שלהם נותר מהותית.

ברוך שניר: הנתון השני, המדאיג יותר מבחינתנו, הוא שמתחילת תקופת הקורונה רק 7% מבעלי העסקים ציינו שהיקף האשראי הבנקאי שניתן להם, למעשה, גדל.

ברוך שניר: זה גם מסביר פעם אחת את הסיכון הגבוה שהמערכת הבנקאית מייחסת לעסקים הקטנים, וגם בראיית מקרו זה מעורר דאגה בהיבט הזה שכולנו מסכימים שמתן אשראי על-ידי המערכת הבנקאית הוא כלי חשוב ליצירת תנאים לעידוד עסקים ולהמרצה ולחידוש הצמיחה במשק.

ברוך שניר: זה גם משקף, פחות או יותר, את העובדה שלהערכתנו, היקף הגידול באשראי לעסקים קטנים או לעסקים זעירים הוא יותר באמצעות הקרן לעסקים קטנים פחות מאשר המערכת הבנקאית.

ברוך שניר: הפתרונות שאנחנו מציעים: במסלול של הקרן לעסקים בערבות מדינה היינו מצפים שיהיה מסלול מיוחד לעסקים שמחזור העסקאות שלהם לא עולה על 500,000 שקל כאשר סכום ההלוואה המקסימלית לא עולה על 250,000 שקל, ורצוי בערבות מדינה של 90%; קרן לעסקים בערבות מדינה גם לא נותנת פתרונות להלוואות מיקרו – לעסקים שהמחזור העסקי שלהם הוא עד 100,000 שקל בגלל חוסר ודאות כלכלית.

ולדימיר בליאק: מה הפתרון שלך לסוגיה הזאת?

ברוך שניר: הפתרון הוא אולי ליצור מערכת של שיתוף יותר קרנות חברתיות בהיבט הזה ולנסות לרתום אותן לטובת העניין.

ברוך שניר: זאת אפשרות שנראית לי ריאלית.

ברוך שניר: באשר למערכת הבנקאית, מעבר להקטנת מסגרות האובליגו, יש גם הנושא של ניכיון המחאות.

ברוך שניר: לפחות לפי דיווחים של חברים שלנו יש שם ירידה מאוד מהותית במרכיב ההכרה בהמחאות דחויות, וכמובן, זה משפיע על מסגרת האובליגו.

ברוך שניר: לגבי אשראי חוץ-בנקאי – אכן בראייה כלל משקית צריך להגדיל את הנתח של גופי האשראי החוץ-בנקאיים במתן אשראי, רק שאני חושב שכאן זה יותר בהיבט של הקלות בתחום הרגולציה כי למעשה המערכת החוץ-בנקאית תלויה יותר בהלוואות קצרות מועד מהבנקים, וכאן הפתרון צריך לבוא יותר מכיוון בנק ישראל לסיוע מוניטרי לחברות האלה, על-פי חוק – לעודד מתן אשראי לעסק הקטן או להעניק להם הלוואות מוניטריות בריבית מועדפת.

ולדימיר בליאק: תודה רבה, אדוני.

ולדימיר בליאק: ברי רוזנברג, מנהל רגולציה בבנק לאומי, בבקשה.

ברי רוזנברג: שלום.

ולדימיר בליאק: אנחנו לא שומעים אותך.

ולדימיר בליאק: בינתיים נעבור ליניב בר צבי ממשרד האוצר, ואם יהיה לנו זמן נחזור אליך.

יניב בר צבי: שלום לכולם, אני מנהל מחלקת אשראי ברשות שוק ההון.

יניב בר צבי: אני אתייחס לכמה דברים שנאמרו: קודם כול, צריך לומר שיש כ-650 גופים בעלי רישיון למתן אשראי.

יניב בר צבי: אלה הם, למעשה, גופי האשראי החוץ-בנקאיים.

יניב בר צבי: אני חייב להתייחס להערות שנאמרו קודם: לא מדובר בשוק אפור וגורמים בלתי חוקיים - -

ולדימיר בליאק: אני גם ציינתי את זה.

יניב בר צבי: נכון.

יניב בר צבי: תודה.

יניב בר צבי: 650 הגופים האלה פועלים בהיתר וברישיון.

ולדימיר בליאק: מה נתח השוק שלהם בהיקף האשראי?

יניב בר צבי: הנתח הוא מאוד נמוך.

יניב בר צבי: מנתונים שפורסמו על-ידי בנק ישראל של הוועדה לבחינת התחרות בשוק האשראי לגבי העסקים זה נתח שוק של 5%, לגבי משקי בית זה אפילו פחות מזה, סביב 2%.

יניב בר צבי: אנחנו, כמובן, רוצים לעודד ולהגדיל את התחרות - -

ולדימיר בליאק: אני חושב שזאת אחת הבעיות, זה חסם מאוד גדול.

ולדימיר בליאק: איך אנחנו מגדילים את הדבר הזה?

יניב בר צבי: קודם כול, אנחנו נמליץ, ואנחנו גם פועלים בשיתוף פעולה עם החשב הכללי להכניס גם את הגופים הללו לקרנות של ערבות מדינה, גם עם גל וכך גם נכנס שגיא עם "עוגן" וגופי אשראי חוץ-בנקאיים נוספים.

יניב בר צבי: חשוב לציין שגם בזמן הקורונה פעלנו להגדיר את הגופים הללו כגופים חיוניים כדי שימשיכו לעבוד ולפעול.

יניב בר צבי: מעבר לכך, אולי פחות לגבי עסקים קטנים, אבל גם חשוב להגיד שהרשות בתקופת הקורונה נתנה הקלות משמעותיות למתן אשראי לגופים המוסדיים להלוואות לעמיתים כנגד יתרות של חיסכון פנסיוני.

יניב בר צבי: זה פחות נוגע לעסקים אבל גם חשוב לציין.

ולדימיר בליאק: תודה רבה.

ולדימיר בליאק: אנחנו נתחיל להתכנס לסיום.

טמיר כהן: יש לנו עוד שניים: רונן סולומון מאיגוד לשכות המסחר.

ולדימיר בליאק: אוקיי.

ולדימיר בליאק: רונן סולומון, איגוד לשכות המסחר, בבקשה.

רונן סולומון: תודה, אדוני.

רונן סולומון: אני מכיר כבר למעלה מ-20 שנה את מחנק האשראי לעסקים הקטנים.

רונן סולומון: זה תמיד היה, זה לא רק בתקופת הקורונה אלא גם בשנים קודמות.

רונן סולומון: אגב, זה לא רק עסקים קטנים אלא גם בינוניים וגם משקי בית שגם להם יש מצוקה, וכמובן, הקורונה רק חידדה את הבעיה.

רונן סולומון: כפי שציין קודם יניב שוק האשראי החוץ בנקאי הוא פתרון משלים למערכת הבנקאית.

רונן סולומון: אי אפשר לשנות את החשיבה או את דרך הפעולה של הבנקים כי אחרת נחזור לאותה צרה בדיוק בעוד 20 שנה.

רונן סולומון: לכן השוק נפתח גם לשחקנים שאינם בנקאיים.

רונן סולומון: יש מעל 650 שחקנים שקיבלו רישיונות ופועלים בשוק ומעניקים אשראי בהיקף תיק של כמעט 50 מיליארד.

רונן סולומון: המספרים הם לא 5% כמו שציין קודם יניב, כי זה פשוט מערב גם את המשכנאות.

רונן סולומון: אז אם המשכנתאות זה נתח אשראי עצום שהמערכת הבנקאית שולטת שם, ואנחנו משאירים את סך ההלוואות לעסקים קטנים או משקי בית אנחנו מדברים על למעלה מ-10%.

רונן סולומון: אנחנו בשנים האחרונות רק עלינו וצמחנו, וכמובן, רואים את החברות שחלקן הן ציבוריות.

רונן סולומון: רואים את הדוחות ומבינים.

רונן סולומון: בכל זאת אדוני ביקש פתרונות ולא רק להציג בעיות.

רונן סולומון: למעשה, הפתרון מונח בפני ועדת הכספים כבר מאוגוסט.

רונן סולומון: יש תיקון חקיקה שעבר קריאה ראשונה ולאחר מכן דין רציפות בדבר העמדת מקורות מימון לתאגידים שאינם בנקאיים.

רונן סולומון: זה מונח בפני ועדת הכספים.

רונן סולומון: זה הצינור והחמצן שיכול להזרים כסף זול לאותן חברות שאינן בנקאיות, והן עצמן יגלגלו את זה גם למשקי הבית, גם לעסקים קטנים, גם לעסקים גדולים בעלויות ותעריפים מאוד זולים.

רונן סולומון: כמו שנאמר קודם – אין פה ריביות מאוד מטורפות.

רונן סולומון: אין דבר כזה שוק אפור או שחור – זה או שאתה חוקי או שאתה לא חוקי.

רונן סולומון: יש גם תקרת ריבית מקסימלית, וגם לא לוקחים בתקרה כי השוק מאוד תחרותי.

ולדימיר בליאק: אימאן, זה עונה על השאלה שלך לגבי גובה ריבית מקסימלי?

אימאן ח'טיב יאסין: כן.

רונן סולומון: המקסימום היום הוא 15.1%, ואף אחד לא לוקח את הסכום הזה, האמינו לי.

אוסאמה סעדי: 15% זה המון.

רונן סולומון: אבל אף אחד לא לוקח את זה.

אימאן ח'טיב יאסין: - - - בכוונה שלא יוכלו לקחת.

רונן סולומון: זאת הייתה החלטה של הכנסת.

רונן סולומון: רוצים לשנות את זה – אפשר לשנות תמיד.

רונן סולומון: אף אחד לא לוקח ברמות האלה.

רונן סולומון: הריביות הן לא דו-ספרתיות, אלא הן חד-ספרתיות למרבית האזרחים וגם לעסקים.

רונן סולומון: כמובן, הכול תלוי סיכונים.

רונן סולומון: כדי שיהיה פה אשראי זול לא ניתן ללחוץ בכוח את הבנקים כי הבנקים מנהלים סיכונים, אנחנו יודעים איך הם עובדים.

רונן סולומון: כמו שוועדת - - - הבינה את זה הפתרון הוא לפתוח שוק נוסף.

רונן סולומון: ישב שם מנכ"ל עוגן וציין קודם וגם יניב ציין את זה – צריכים להכניס שחקנים נוספים שיקבלו מקורות מימון בין זה הלוואות מוניטריות מבנק ישראל ובין אותו תיקון לחוק הבנקאות בדבר הרחבת מקורות המימון שכאמור הונח בוועדת הכספים.

רונן סולומון: זה ייתן פתרון, זה הכול.

שגיא בלשה: גם ערבות המדינה מקטינה מאוד סיכון ויכולה להוריד ריביות.

ולדימיר בליאק: תודה רבה, אדוני.

ולדימיר בליאק: יש לנו עוד שני דוברים בקצרה ונסכם.

ולדימיר בליאק: טיבי רבינוביץ', מנהל קשרי חוץ, איגוד הבנקים, בבקשה.

טיבי רבינוביץ': שלום.

טיבי רבינוביץ': שומעים אותנו?

ולדימיר בליאק: אנחנו שומעים אותך.

גלי כספרי: שלום רב.

גלי כספרי: אני גלי כספרי, מנהלת מחלקת המחקר.

גלי כספרי: אני אציג כמה נתונים.

גלי כספרי: דבר ראשון – המושג "מחנק אשראי" הוזכר כאן פעמים רבות בדיון הזה.

גלי כספרי: לכן חשוב לנו לדבר על הנתונים עצמם שהם באופן חלקי הוצגו גם על-ידי זיו נאור מהפיקוח על הבנקים.

גלי כספרי: בשנה האחרונה גדל האשראי הבנקאי למגזר העסקים הקטנים והזעירים בשיעור מאוד גבוה של 8%.

גלי כספרי: מדובר בתוספת של 16 מיליארד שקל רק בשנה האחרונה.

גלי כספרי: דוח של ה-OECD שפורסם בשנה שעברה שבדק את שיעור האשראי הבנקאי שהולך לעסקים קטנים ובינוניים מצא שישראל נמצאת הרבה מעל הממוצע.

גלי כספרי: אם הממוצע במדינות OECD עומד על כ-44%, בישראל הנתון הזה עומד על 59%.

גלי כספרי: הנתונים האלה מאוד חשובים ומדברים על הנושא הזה.

גלי כספרי: ביחס לפתרונות שהוצעו כאן המערכת הבנקאית, כמובן, תמשיך לשתף פעולה עם הקרנות או עם כל פתרון אחר שיוצע על-ידי המדינה.

גלי כספרי: וככל שגופים אחרים חוץ-בנקאיים יתוספו לקרנות האלה ולפתרונות האלה, זה יהיה, לדעתנו, צעד נכון לטובת כל המגזר.

גלי כספרי: תודה רבה.

ולדימיר בליאק: אתם יכולים להתייחס ממש במשפט לטענה של חבר הכנסת קרעי שהבנקים ביצעו ב-2020 הפרשות מופרזות על הפסדי אשראי?

גלי כספרי: כן.

גלי כספרי: אני שמחה, תודה שאתה מעלה את זה.

גלי כספרי: זאת נקודה חשובה.

גלי כספרי: כמובן, הבנקים לא מהנדסים את הדוחות, לא עושים שום דבר שמתקרב למושגים שהושמעו כאן בדיון הזה.

גלי כספרי: הבנקים בנקודת הזמן בשנה שעברה בכל רבעון כשנערכו הדוחות הכספיים מבצעים הערכת מצב לגבי הסיכונים הקיימים.

גלי כספרי: יש כאן הסכמה אם ניזכר מה היה כאן:

גלי כספרי: בסגר הראשון או בסגר השני של משבר הקורונה והאופן שבו תפסו את אי הוודאות הגדולה מאוד ששררה במשק, הבנקים בהתאם לזה ביצעו את ההפרשות, כל אחד מהשיקולים שלו.

גלי כספרי: אגב, היום בדוחות הרבעוניים - -

ולדימיר בליאק: משיקולים שלו או גם בהתאם להנחיות של בנק ישראל?

ולדימיר בליאק: יש משמעות להנחיות של בנק ישראל בהקשר הזה?

גלי כספרי: יש הנחיות של בנק ישראל.

גלי כספרי: יש רגולציה מאוד ברורה להפרשות האלה.

גלי כספרי: היום כשמסתכלים על הדוחות של 2021 חלק מההפרשות האלה, ככל שהסיכונים האלה, לשמחת כולנו, לא התממשו, חלק מההפרשות האלה באמת הוחזרו.

גלי כספרי: הדוחות של הבנקים נערכים בצורה המקצועית ביותר שקיימת.

גלי כספרי: תודה.

ולדימיר בליאק: תודה רבה.

ולדימיר בליאק: הדובר האחרון ברי רוזנברג, בנק לאומי.

ברי רוזנברג: אני רוצה להתייחס לנקודה שדיברת עליה של צמצום האובליגו או כמו שזה נקרא "צמצום מסגרות אשראי".

ברי רוזנברג: זה נושא קריטי ביותר שבעוד שלושה שבועות תהיה לו השפעה דרמטית על העסקים הקטנים.

ברי רוזנברג: כבר עכשיו יש לו השפעה דרמטית.

ברי רוזנברג: מדובר בסעיף שהוא חלק מחקיקה ענקית של חוק שטרום, החוק להגברת התחרות, והסעיף הספציפי 9ג מדבר על החובה של הבנקים הגדולים, לאומי ופועלים, לצמצם ב-50% את מסגרות האשראי שלהם.

ברי רוזנברג: הסעיף הזה גרם לבנק לאומי השנה לצמצם ב-10 מיליארד את מסגרות האשראי של לקוחות פרטיים ושל עסקים.

ברי רוזנברג: אם לא יהיה שום שינוי במתווה של הסעיף – אני מרשה לעצמי להגיד – המטופש והאידיוטי – בגלל שאמר את הדברים האלה יושב-ראש ועדת הכלכלה בשבוע שעבר, חבר הכנסת ביטון – אם לא יהיה שינוי בנק לאומי ייאלץ לקצץ עוד 4 מיליארד שקלים בעוד שלושה שבועות.

ברי רוזנברג: עד היום פגענו, לצערנו הרב, ב-500,000 לקוחות, וכמו שאמרתי, אם זה לא ישתנה בעוד כשלושה שבועות נצטרך לפגוע בעוד 400,000 לקוחות.

ברי רוזנברג: הדיון הזה הרי עוסק בעסקים קטנים.

ברי רוזנברג: העסקים הקטנים הם הנפגעים הגדולים ביותר של סעיף הצמצום הזה כיוון שכאשר אנחנו נאלצים, לצערנו, בגלל הסעיף המטופש הזה – גדולים ממני אמרו את המילה הזאת – אנחנו נאלצים לקצץ לעסקים הקטנים, ואין להם אלטרנטיבה.

ברי רוזנברג: היום כמעט כל חברות כרטיסי האשראי לא נותנות אשראי בכרטיס אשראי למי שהוא ח.פ ולעסקים הקטנים.

ברי רוזנברג: זאת משמעות מאוד דרמטית.

ברי רוזנברג: אתם מדברים על הרבה דברים שצריך לעשות והם חשובים, אבל אלה דברים שאפשר היום לעשות אותם.

ברי רוזנברג: בימים אלה משרד האוצר צריך להחליט האם הוא משנה את המתווה או האם הוא מבטל את הסעיף.

ברי רוזנברג: זה משהו שאפשר לעשות אותו עכשיו.

ולדימיר בליאק: תודה רבה, אדוני.

ולדימיר בליאק: חבר הכנסת סעדי, אתה רוצה לסכם?

אוסאמה סעדי: כן, תודה, אדוני היושב ראש, תודה לחבריי חברי הכנסת וגם לכל המשתתפים.

אוסאמה סעדי: אנחנו רואים שזה נושא חשוב מאוד.

אוסאמה סעדי: רוב העסקים הם קטנים ובינוניים.

אוסאמה סעדי: לצערי, לא קיבלתי תשובות ממשרד האוצר ולא מהבנקים – זה מטיל על זה, וזה מטיל על זה.

אוסאמה סעדי: כדי שמישהו ילך לבנק ויקבל הלוואה בריביות כאלה ואחרות הוא לא צריך לא אותנו, לא את הכנסת ולא את המדינה.

אוסאמה סעדי: הוא יכול לעשות את זה, הבנק בודק את הבקשה שלו, מאשר או לא מאשר.

אוסאמה סעדי: אבל אנחנו במצב חירום: מצב בריאותי, מצב כלכלי עולה ויורד.

אוסאמה סעדי: יש תקופות יותר קשות, יש תקופות פחות קשות, אבל אין ספק שהעסקים האלה נפגעו.

אוסאמה סעדי: לכן אני מבקש, אדוני היושב-ראש, שאנחנו נבקש ממשרד האוצר שייתן מוועדת הכספים או מוועדת הכלכלה – לא יודע ממי – מהו המתווה שהממשלה ומשרד האוצר נותנים לעסקים הקטנים.

אוסאמה סעדי: אני מבקש את הנתונים האלה מהקרן לערבות המדינה.

אוסאמה סעדי: שמענו את רועי שאומר שאין קרן - -

ולדימיר בליאק: נכון.

אוסאמה סעדי: - - ואם רועי שהוא יושב-ראש להב - -

ולדימיר בליאק: בר סמכא.

אוסאמה סעדי: - - בר-סמכא, אומר שאין קרן, אז מה, העסק הקטן בעראבה, בנצרת או במגדל העמק יודע?

אוסאמה סעדי: אם האנשים שאחראים על העסקים הקטנים ומייצגים אותם לא יודעים סימן שיש כאן משהו לא בסדר.

אוסאמה סעדי: אז אנחנו רוצים לדעת כמה כסף יש בקרן הזאת, ולפרסם את זה כדי שהעסקים הקטנים יידעו שיש קרן כזאת ובאיזה ריביות.

אוסאמה סעדי: שיפנו חלק לעוגן וחלק לא יודע לאיפה.

אוסאמה סעדי: אבל זה נדבך שני.

אוסאמה סעדי: נדבך שני: אנחנו לא מדברים רק על הלוואות אלא גם על פיצוי ומענקים.

אוסאמה סעדי: צריך שהמדינה תגבש חבילה של מענקים ושל סיוע עם ירידה של מחזורים, עם ירידה של הכנסות, ואתה אלה צריך לפצות.

אוסאמה סעדי: כי עוד הלוואה ועוד הלוואה ועוד הלוואה לא יבריאו את העסקים הקטנים.

אוסאמה סעדי: דבר שלישי, אני מבקש שגם ועדת הכספים וגם ועדת הכלכלה ייכנסו לעובי הקורה של צמצום מסגרות האשראי כי זה משולב.

אוסאמה סעדי: רוב העסקים הקטנים זה אנשים פרטיים.

ולדימיר בליאק: זה נשמע כמו סוגיה מאוד קריטית שמגיעה לפתחנו עכשיו.

אוסאמה סעדי: זה עד סוף החודש, זה עד 31 בינואר.

ולדימיר בליאק: אבל הנושא הזה נעשה בוועדת כלכלה.

אוסאמה סעדי: נכון.

אוסאמה סעדי: הנדבך הרביעי זה כל רשת הביטחון של העצמאים האלה – בין זה דמי אבטלה לעצמאים או משהו אחר.

אוסאמה סעדי: כל הצעות החוק האלה עברו בטרומית אבל צריך לקדם את זה כי אם לא ניתן להם את התרופה עכשיו אולי זה יהיה כבר מאוחר.

ולדימיר בליאק: תודה רבה, אדוני.

ולדימיר בליאק: קודם כול, אני רוצה להודות לך על היוזמה, ולהודות לכל חברי הכנסת שלקחו חלק ולכל המשתתפים גם בוועדה וגם בזום.

ולדימיר בליאק: אני רוצה לסכם ממש בקצרה: לדעתי, הפתרון של בעיית האשראי נמצא בעיקר בשני מישורים: המישור הראשון – אני מבקש שוב ממשרד האוצר לשלוח לנו לוועדה בהקדם דוח מפורט לגבי פעילות הקרן בערבות המדינה.

ולדימיר בליאק: אנחנו חייבים לעשות כל פעילות כדי להרחיב את פעילות הקרן.

ולדימיר בליאק: דבר שני – הפתרון שהוא אולי מועיל יותר זה סוף-סוף לפתוח את השוק לשחקנים חדשים.

ולדימיר בליאק: אני מצפה גם ממשרד האוצר וגם מהממשלה להציג לוועדת הכספים פתרונות בנושא הזה, ואני מתחייב שאנחנו נתעמק וננסה לקדם אותם כאן בוועדה.

ולדימיר בליאק: בנושא של מענקים נמשיך בשיח מול רשות המיסים כדי להקל על בעלי עסקים ולתת להם מרחב נשימה, בטח בתנאים של הגל החמישי והעלייה בתחלואה.

ולדימיר בליאק: ככל שנגיע למסקנה שהגיע הזמן לרשת ביטחון בדומה לרשת הביטחון שנפרשה לפני שנתיים אנחנו, כמובן, נהיה עם היד על הדופק ונעשה כל מאמץ.

ולדימיר בליאק: אני אומר שוב – הקואליציה הזאת והממשלה מחויבות למגזר העסקי ולמגזר העצמאי, ונעשה כל מאמץ לסייע לו.

ולדימיר בליאק: אני מודה לכולם.

ולדימיר בליאק: תודה רבה.