ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 148, 2021-12-27 09:00

גלעד קריב: בוקר טוב, ברוכים המתכנסים והמתכנסות.

גלעד קריב: אנחנו פותחים בוקר של דיונים, נראה אם נעמוד ביעד שלנו שרובם לא יעסקו בנושא נגיף הקורונה והתפשטותו, אבל פטורים בלא כלום אי-אפשר, אז בכל זאת נתחיל בענייני הקורונה.

גלעד קריב: אנחנו בדיון שני בהכנה לקריאה שנייה ושלישית של הצעת חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (תיקון מס' 11) (מימון מקום לבידוד מטעם המדינה), התשפ"ב-2021.

גלעד קריב: הצעת חוק ממשלתית 1486.

גלעד קריב: קיימנו אתמול דיון שבו עמדנו על הצעת החוק הממשלתית.

גלעד קריב: עלו בדיון עניינים רבים מצד חברי הכנסת, מצד הייעוץ המשפטי של הוועדה.

גלעד קריב: אני מברך את נציגי המשרדים המציעים ואת הצוות המשפטי של הוועדה שטרחו ועמלו על הגעה לנוסח מוסכם שאני חושב שלדעת כולנו הוא יותר הדוק ומתכתב בצורה טובה יותר עם עקרונות חקיקת הקורונה באופן כללי.

גלעד קריב: אומר כבר בפתח הדיון – מכיוון שהצגנו נוסח חדש, אנחנו נצטרך לאפשר לחברי הכנסת שירצו בכך, להגיש הסתייגויות.

גלעד קריב: קיבלנו כבר הסתייגויות לא מעטות לחוק.

גלעד קריב: ככל שחברי וחברות הכנסת יסתפקו בהסתייגויות האלה, ואני מקווה שהנהלת הקואליציה בודקת כרגע את הדברים, וטוב שתדרבנו אותם לעשות כן, נוכל להתקדם היום עם עניין ההצבעות.

גלעד קריב: במידה וטרם הגענו להסכמות בעניין, נצטרך לתת פרק זמן לחברות וחברי הכנסת להוסיף הסתייגויות אם הם רוצים נוכח הנוסח החדש.

גלעד קריב: ברור לנו רצונה של הממשלה לקדם את המהלך במהירות יחסית.

גלעד קריב: ברור לממשלה שהיא צריכה לעמול קשה על תקנות מדויקות, מאוזנות, מידתיות, שגם הן תגענה אלינו – אני בטוח שאתם כבר עובדים על זה.

גלעד קריב: שעיקרון המידתיות יעמוד לנגד עיניכם.

גלעד קריב: אני מציע שמבחינת סדר הדיון, אדוני היועץ משפטי, תציג את ההבנות שגובשו עם הממשלה.

גלעד קריב: עו"ד ורהפטיג שנמצאת אתנו תוסיף את עמדת המשרד המציע.

גלעד קריב: בוקר טוב לחבר הכנסת דוידסון.

גלעד קריב: אם לא תהיינה הערות רבות, נקריא את הצעת החוק.

גלעד קריב: בבקשה, עו"ד בליי.

גור בליי: בוקר טוב.

גור בליי: נשארה ההשמטה שבכל מקרה מלונית היא במימון המדינה.

גור בליי: השתנה, בהמשך למה שדובר בוועדה ולבקשת חברי הוועדה ויו"ר הוועדה, עיבינו בצורה משמעותית את סעיף ההסמכה להתקנת תקנות לעניין קיבעת המימון.

גור בליי: הכלל שנקבע, שהכלל הבסיסי נשאר שכל עוד לא נאמר אחרת, כל עוד לא הותקנו תקנות, השהייה במלונית במקום לבידוד מטעם המדינה תמשיך להיות במימון המדינה.

גור בליי: לעומת זאת, הממשלה באישור ועדת החוקה יכולה לקבוע בתקנות מקרים שבהם החוזר יישא במימון מלא או חלקי של שהותו במלונית.

גור בליי: פה יש לשים לב, שהתקנות שבהן יובא עניין המימון הן תקנות רגילות – לא כמו סעיף 4 לחוק הקורונה.

גור בליי: זה תקנות שכפופות לאישור הוועדה כתנאי לכניסתן לתוקף.

גור בליי: זה דבר אחד.

גור בליי: שנית, בהתאם להנחית הוועדה, החלת הוראת התשלום הזו או האפשרות שהשוהה ישתתף בתשלום חלה רק על חוזר מחו"ל – לא על ישראלי שנשלח למלונית בגלל קושי במציאת מקום בידוד.

גור בליי: בנוסף, אפשר או מימון מלא או חלקי, ושבתקנות תיקבע תקרת מקסימום על כמה אפשר לחייב אדם.

גור בליי: תהיה תקרה שתקבע כמה אפשר לבקש ממנו להשתתף במימון.

גור בליי: יש פה הבניה של שיקול הדעת בשני מובנים: ראשית, שיקולים שהממשלה רשאית לשקול.

גור בליי: זו לא רשימה סגורה של שיקולים.

גור בליי: זה לא סמכות חובה אלא סמכות רשות.

גור בליי: היא רשאית בין היתר לשקול את נסיבות יציאת החוזר מהארץ או כניסתו אליה.

גור בליי: זה כדי לאפשר להפריד בין מי שיוצא לצורכי תיירות, שבהם הנטייה בתקנות לחייבו במימון תעלה, לבין מי שיוצא מסיבות אישיות, אבל במשפחה לא עלינו, אירועים משפחתיים - שבהם הנטייה תהיה יותר נמוכה.

גור בליי: מידת הסיכון הבריאותי הנשקפת מהחוזר – זה יותר שאלות שיכולות להיות הבחנות על רקע אפידמיולוגי – למשל, מדינות מסוכנות יותר, אולי המדינה תרצה לתמרץ יותר אנשים לא לנסוע אליהן, או ליצור הרתעה, תחייב בעלות, בעוד שמדינות פחות מסוכנות אולי פחות.

גור בליי: גם יכול להיות, אני מבין מנציגי הממשלה, עלו שאלות של הבחנות על בסיס רמת חיסוניות.

גור בליי: זה מבחינת הממשלה רוצים אולי ללכת בכיוונים האלה, וגם מצב כלכלי – זה יכול להיות פרמטר רלוונטי.

גור בליי: מי שמשתכר סכומים מאוד גדולים – אולי מוצדק יותר לחייבו במימון מאשר מי שמשתכר סכומים נמוכים.

גור בליי: זה רשימה פתוחה ולא מחייבת של שיקולים.

גור בליי: אלה שיקולי רשות, אין פה סמכות חובה.

גור בליי: לצד זה נקבע שורת דברים שהם כן חובה, שהתקנות חייבות לכלול - פרטים לגבי דרישת התשלום, איך יעבירו לאדם את דרישת התשלום, איך הוא יכול לבקש פטור ולהשיג על הפטור מהתשלום, גביית התשלום ומועדי התשלום.

גור בליי: כל הדברים הללו חייבים התייחסות בתקנות.

גור בליי: גם הדגשנו שהגבייה היא לפי הוראות חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות על המידתיות שגלומה בה ולא על הוראה כמו פקודת המיסים גבייה למשל, שהיא הוראה בלשון המעטה הרבה פחות מידתית.

גור בליי: וגם התקנות צריכות לקבוע סוג של ועדת חריגים שתבחון בקשות פרטניות של חוזר לקבל פטור מתשלום גם אם הוא נכנס בקטגוריה שאמורה לפי התקנות במצב רגיל להיות מחויב בתשלום – נגיד, מי שיוצא לצורכי תיירות אבל יש לו נסיבות אישיות שמצדיקות את זה, אז הוא יכול לפנות לוועדת חריגים ולקבל פטור, וגם מנגנון של השגה, וכמו בהוראות אחרות שהוספנו לחוק הקורונה לאורך השנה וחצי האחרונות גם חובת הפרסום הבהיר ונגיש עם גישה לחו"ל.

גור בליי: דברים נוספים זה הוראות משלימות שעשינו בהתאמה לסעיפים אחרים בחוק הקורונה – שיש סמכות לבתי משפט לעניינים מינהליים, אם אתה רוצה לתקוף את אי-מתן הפטור כערכאת ערעור על ההשגה, תיקון לסעיף 47ב שאומר שכמו הוראות אחרות פה, הוראות הפגרות של הכנסת לא מונעות דיונים – אנחנו לא כפופים בדיונים על הנושא הזה למגבלות שוועדת הכנסת מטילה לתקופות של פגרות, ותוספת רלוונטית לסעיף הדיווח הכללי של החוק.

גור בליי: אלה ההסדרים העיקריים.

גור בליי: כוכבית קטנה בעניין הזה – בשיח גם עם הנסחית שלנו עלה קושי עם ההבחנה – אמרנו שהתקנות הן רגילות, באישור ועדת חוקה.

גור בליי: היתה התלבטות לגבי הסיפא של סעיף קטן (ב) המוצע שהוועדה רשאית לקבוע את תקופת תוקפן של תקנות לפי סעיף קטן זה, ציינה בצדק שבסופו של דבר תקנות נקבעות בידי הממשלה ובאישור הוועדה.

גור בליי: היה קושי עם זה.

גור בליי: אפשר לפתור את זה או באמצעות שקוצבים מראש את פרקי הזמן כמו בסעיף 4 או שמשאירים את זה לשיח הרגיל בין הוועדה לממשלה המתקינה כי אנו במצב שבו חייבים אישור הוועדה.

גור בליי: לוועדה יש הכוח לנהל את המשא ומתן הזה.

גור בליי: זה לשיקול הוועדה לאיזה כיוון היא רוצה ללכת.

גור בליי: אבל היא אמרה ובצדק: חשבנו על זה שהסיפא פה בעייתית.

גלעד קריב: אומר פה את המחשבה שלי.

גלעד קריב: נכון שכשעובדים על תקנות, יש שיג ושיח בין הממשלה לוועדה.

גלעד קריב: בסופו של דבר התקנות זה מעשה דחיקה של הממשלה.

גלעד קריב: אם הממשלה לא רוצה להניח או לא מוכנה לשינוי, תמיד יכולה למשוך.

גלעד קריב: מצד שני יו"ר הוועדה יכול להחליט שאם לא מגיעים לסיכום דברים, הוא לא מעלה את התקנות, אבל מרגע שאושרו התקנות, הן יצאו לדרך.

גלעד קריב: אתם מביאים לנו כאן תקנות שנטועות כל-כולן בשדה הקורונה.

גלעד קריב: גם אם בסופו של דבר יהיו פה הצדקות שאינן אפידמיולוגיות גרידא.

גלעד קריב: יכולים להיות שיקולים תקציביים, שיקולים של עידוד התנהלות.

גלעד קריב: אז ננהל משא ומתן כרגע, נחיל מערכת של תקנות, המערכת הזו כרגע תתאים למצב הנוכחי, אבל בעצם אתם אומרים לוועדה: נגיע לגל שישי חלילה, לגל שביעי חלילה, ועכשיו בונים מדיניות חדשה במלונות – בדבר הזה אין לכם יותר דריסת רגל כי התקנות עומדות, אז תשלחו אותנו לומר?

גלעד קריב: אז אי-אפשר פתאום ש-98% מנושאי הקורונה יוסדרו במתכונת של דיאלוג.

גלעד קריב: אחרת אני יכול לומר לכם - חקיקה רגילה – אני לא מעביר חקיקה רגילה בשבוע.

גלעד קריב: עם כל הכבוד, זה לא פיקוח נפש.

גלעד קריב: אתם רוצים – נעשה חקיקה.

גלעד קריב: יש דברים יותר דחופים פה.

גלעד קריב: הממשלה באה, אומרת: חשוב לנו, תוך שבוע.

גלעד קריב: אני לא מוכן שהתקנות האלה יעמדו לתוקפן שלוש שנים.

גלעד קריב: אחת משתיים: אתם רוצים את החוק הזה – אתם תביאו את המנגנון עד תום הדיון היום, שאומר שהוועדה הזאת יש לה הסמכות לשוב ולהתכנס.

גלעד קריב: לא מתאים לכם 28 ימים – יעמדו בתוקפם שלושה חודשים.

גלעד קריב: לא ינוהל מצב הקורונה כאן במצב שבו אתם ברצות

גלעד קריב: כם כופים על הוועדה תוך 24 שעות לאשר תקנות ואי-אפשר להתערב.

גלעד קריב: מצד שני, תקנות שכל-כולן תעמודנה - ננהל עכשיו משט ומתן, אבל אם המצב האפידמיולוגי בעוד חודשיים שונה בתכלית?

אסתי ורהפטיג: אז העמדה שלנו, שאם יש מנגנון לאישור תקנות אחר שהוא אחר מזה שבסעיף 4 – המנגנון בסעיף 4 הוא שונה ממנגנון רגיל של אישור תקנות מראש.

גלעד קריב: אין בעיה, נכניס את זה למנגנון של 4.

גלעד קריב: גם אני לא רוצה.

אסתי ורהפטיג: מבחינתנו הטרייד אוף הוא שלוועדה יש הרבה יותר כוח- -

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: רק בשלב הראשון.

אסתי ורהפטיג: ואז בשלב הזה היא יכולה לומר לממשלה, הוראות מסוימות יכולות להיות- - -

גלעד קריב: אין בעיה.

גלעד קריב: שלושה חודשים.

גלעד קריב: תחליטו מה אתם רוצים.

גלעד קריב: אני מודיע לכם: לא יהיה פה סיבוב אחד של משא ומתן על התקנות האלה.

גלעד קריב: בכל גל תחלואה התקנות האלה תיבחנה מחדש.

גלעד קריב: תביאו את הפתרון המשפטי.

גלעד קריב: לא יקרה.

גלעד קריב: החוק לא יעבור היום.

אסתי ורהפטיג: שלושה חודשים זה פרק זמן יותר סביר.

רועי דרור: נדון בזה ונגיע להסכמות.

גלעד קריב: ככל שאתם מעוניינים בחוק היום והשבוע.

רועי דרור: אנו מעוניינים בחוק ונגיע להסכמה יחד עם משרד הבריאות.

גלעד קריב: אני לא רואה כאן עוד דבר שעמדתי עליו מבחינתי – סוגית קביעת התקרה.

גלעד קריב: החוק לא יעבור – נעשה את זה פשוט כי אני רוצה לעזור לממשלה להעביר את החקוק הזה למרות שאני חושב שיש דברים יותר דחופים, אבל לא אני מנהל את משבר הקורונה אלא הממשלה וטוב שכך.

גלעד קריב: אל"ף, לגבי משך הזמן.

גלעד קריב: בי"ת, החוק הזה לא ייצא משולחן הוועדה בלי אמירה שהתקנות קובעות תקרה ליחיד ולמשק בית.

גלעד קריב: אתם רוצים את החוק – תכניסו.

גלעד קריב: לא מתאים למשרד האוצר – אין בעיה.

גלעד קריב: אפשר לוותר על החוק.

רועי דרור: לגבי משך הזמן, אנו יכולים להסכים לשלושה חודשים.

רועי דרור: שתיים, לגבי משק הבית, שנייה נצא החוצה.

תמר יוסף: משק הבית כרגע בפנים בנוסח?

גור בליי: לא.

גור בליי: יש תקרה.

גור בליי: תהיה במימון מלא, שלא יעלה על סכום שייקבע בתקנות.

גור בליי: אנחנו רצינו שיהיה תקרה ליחיד ותקרה למשק בית.

גור בליי: משרד האוצר התנגד לזה ואמרנו שנביא את זה בפני הוועדה.

גלעד קריב: זה הובא בפני הוועדה.

גלעד קריב: כפי שאתם רואים, עשרות ח"כים צובאים על שולחן הוועדה בדיון בחוק הדרמטי.

גלעד קריב: הובא בפני הוועדה והוועדה מודיעה: יחיד ומשק בית.

גלעד קריב: לא מתאים לאוצר – אפשר לוותר על החוק.

תמר יוסף: נשמח כן לקיים על זה דיון בכל זאת.

תמר יוסף: ברגע שנהיה חייבים לקבוע תקרה, נביא תקנות ותראו אם הן סבירות.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: התפקיד של המחוקק הוא לקבוע הסדרים נורמטיביים ולתת הוראות לממשלה מה מרחב שיקול דעתה.

גלעד קריב: הוועדה עומדת שכשאתם תבנו את התקנות, תהיו מחויבים – לא רק עניין של בחירה שלכם ואז נדבר.

גלעד קריב: תהיו מחויבים לדון כממשלה, מה אפשר לדרוש מאזרח בודד, ואם האזרח הבודד נכנס למלונית עם משק ביתו, מה התקרה.

גלעד קריב: זה לא שיקול דעת שלכם.

גלעד קריב: אני יודע שבעניין הקורונה התרגלנו לדבר בלשון של דחיקה ותקנות כי אנו חיים שנתיים בתקנות, תקנות.

גלעד קריב: זו חקיקה ראשית – זו הוצאה של הממשלה, אבל חקיקה ראשית.

גלעד קריב: פה הכנסת נותנת את הדירקטיבה לממשלה ולא הממשלה באה לקבל את אישור הכנסת.

גלעד קריב: הדירקטיבה שלנו, אם אתם רוצים להשית תשלומים על אזרחים, על מלוניות, שהכנסתם, שאתם תהיו מחויבים בתקנות לומר לנו מה התקרה ליחיד ומה התקרה למשק בית.

גלעד קריב: לא מתאים לכם – אין בעיה, אבל אז זה גם לא מתאים לנו.

גלעד קריב: תחליטו מה אתם רוצים.

גלעד קריב: באמת, יש גבולות כמה הממשלה יכולה להתעקש עם הוועדה.

גלעד קריב: התרגלתם שלא משנים לכם דברי חקיקה, דבר שקורה פה בכל ועדה.

גלעד קריב: אני מתכוון להציע את זה כנוסח.

גלעד קריב: כרגע לא נראה לי שיש פה הרבה חברי כנסת שלא יקבלו את ההצעה.

גלעד קריב: לכם יש כרגע אפשרות אחת – להודיע שאתם מושכים את החוק.

גלעד קריב: אתם מושכים אותו?

תמר יוסף: לא.

גלעד קריב: אז זה מה שיהיה אדוני בנוסח.

גלעד קריב: תוסיף את זה לנוסח.

תמר יוסף: יש אפשרות להציע נוסח מעט מרוכך יותר?

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: תמיד שמח לשמוע את הצעות הממשלה.

תמר יוסף: שיהיה במימון מלא או חלקי של החוזר שלא יעלה על סכום שייקבע בתקנות לשהייה של יחיד ושל השוהים יחד בבידוד.

גלעד קריב: ואם מחליטים שהם לא צריכים להיות באותו חדר אלא בשני חדרים?

תמר יוסף: ההנחה שלנו שאנחנו כמובן לא רוצים לעודד יציאה לחו"ל לחופשה.

תמר יוסף: אתם אומרים, יכול להיות מצב שמשפחה מרובת ילדים תחליט שהיא יוצאת.

גלעד קריב: אני מציע לנסח מחדש את המשפט.

תמר יוסף: למה?

תמר יוסף: אני חלילה לא מתכוונת להעליב אף אחד.

תמר יוסף: בסופו של לדבר החוק הזה יוצר תמריצים.

תמר יוסף: אנו לא רוצים להגיע למצב שאנו אומרים שזול יותר, שבמערכת השיקולים של האם יוצאים לחו"ל לחופשה כן או לא, נתחשב בזה שעלות השהייה תהיה נמוכה יותר.

גלעד קריב: שמעתי את ההצעה.

גלעד קריב: אני מציע לחברי הכנסת המצביעים לא לקבל אותה.

גלעד קריב: נשמע לכם הסבר סביר?

גלעד קריב: אתם חושבים שמשפחה תשקלל את העלות המושתת עליה לחופשת סקי בחו"ל בכמה היא משלמת – גם לא קבענו לכם מסמרות.

גלעד קריב: הם לא שוהים יחד.

תמר יוסף: יש מצבים שבהם כיום שוהים יחד בבידוד משפחה שיכולה להשהות יחד בבידוד.

תמר יוסף: כך עלות הבידוד היא נמוכה יותר.

תמר יוסף: במצב כזה הגיוני לא להשית עליהם את העלות- - -

גור בליי: זה יכול להיות גם יותר רחב.

גור בליי: משק בית זה משפחה אורגנית.

גור בליי: שוהים יחד זה יכול להיות שלושה חברים שנסעו לטייל בארץ, הם גם אולי ישהו ביחד בבידוד.

גור בליי: את מכניסה אותם יחד.

תמר יוסף: זה בסדר.

גלעד קריב: אין בעיה.

גלעד קריב: התפקיד שלכם האוצר הוא לשמור על קופת המדינה, כל הכבוד שאתם עושים את זה.

גלעד קריב: התפקיד שלנו חברי הכנסת הוא לחשוב על מצבן של המשפחות הישראליות, ומכיוון שיש פה מדינה ששולחת אזרח לשהות בבידוד, ומשיתה עליו עוד תשלום, תיקבע פה תקרה מקסימלית ליחיד ותקרה מקסימלית למשק בית.

גלעד קריב: לאט-לאט נשקם את ההבחנה בין תקנות מוזרות שמונחתות על הוועדה לבין חקיקה ראשית.

גלעד קריב: שמענו את ההצעה.

גלעד קריב: אני עומד על הנוסח שלי.

גור בליי: המונח משק בית לא הופיע עד כה בחוק הקורונה לדעתי.

גור בליי: בנוסח נחדד את המינוח המדויק, אבל ברור שהכוונה למשפחה.

ניצן רוזנברג: שזה יוצא מאותו כיס.

ניצן רוזנברג: שזה יחידה כלכלית אחת.

ניצן רוזנברג: אחר כך אפשר למצוא את הניסוח היותר מדויק לזה.

גלעד קריב: חבר הכנסת רוטמן, הגעת רגע לפני הקראה.

גלעד קריב: אתה רוצה להתייחס?

שמחה רוטמן: כן.

שמחה רוטמן: דיברתי עם גור לפני הדיון, ידעתי שאאחר מעט.

שמחה רוטמן: ראשית, יש סוגיה שאיני יודע אם עסקתם בה כשלא הייתי - נושא תיירים.

שמחה רוטמן: בעיקרון יש פה אנומליה.

שמחה רוטמן: אנחנו מייצרים פה – יש הוראת הבידוד וממילא גם הוראת התשלום של אזרחי ישראל מוסדרת באמצעות חוק הקורונה.

שמחה רוטמן: לא רק אזרחי ישראל אלא ההגדרה שהחוק משתמש בה היא הגדרת חוזר שהיא מדברת רק על אנשים שהם אזרחי ישראל או תושבי ישראל או מחזיקי אשרת עולה.

שמחה רוטמן: כאשר נכנסים תיירים לישראל, לכאורה הוראות הבידוד שלהם לא מוסדרות בחוק.

שמחה רוטמן: אנחנו מסדירים אותם, שזה תקלה בפני עצמה כי גם כשמגיע תייר לישראל, אנו פוגעים לו בזכויות במידה מסוימת כשאנחנו מטילים עליו בידוד במלונית, ודאי אם אנו מטילים עליו תשלום אבל נניח שעם זה אפשר איכשהו לחיות כי אנו כן מכירים את זה שהסדרה מול תיירים נעשית באמצעות תקנות הכניסה לישראל או נהלים של רשות האוכלוסין וכדומה.

שמחה רוטמן: אבל פה נוצרת אנומליה.

שמחה רוטמן: אנו עכשיו מחייבים בתשלום, ויכול להיווצר מצב שנתאר מציאות מהחיים – בני זוג, עולים חצי-חצי – קודם עלה בן זוג אחד והשני יעלה עוד שנה.

שמחה רוטמן: שניהם טסים יחד לישראל.

שמחה רוטמן: אחד מחזיק אשרת עולה, חלה עליו הוראות בידוד מכוח החוק, נכנס למלונית מכוח החוק.

שמחה רוטמן: אחת היא על תקן תיירת, בת הזוג, וממילא חלות עליה הוראות הבידוד והתשלום על–פי תקנות הכניסה לישראל.

שמחה רוטמן: נוצר מצב שיכול להיות שאחד ישלם יותר ואחד ישלם פחות.

שמחה רוטמן: אם זה חל לטובת האזרח הישראלי, אני מבין את הרציונל, אבל מאחר שאחד מהם מפוקח על-ידי הכנסת ואחד לא, יכול להיות מצב שבשביל עידוד תיירות יורידו את המחיר.

שמחה רוטמן: נוצר מצב ששני בני זוג יגיעו לישראל ודווקא האזרח הישראלי ישלם יותר או לפי כללים אחרים כי זה הבנינו את שיקול הדעת בצורה טובה ובזה כלל לא נגענו.

גלעד קריב: אני מבין את הקושי.

גלעד קריב: השאלה אם לא צריך לפתור את זה ברמת התקנות.

אסתי ורהפטיג: מראש הוראות החוק בעניין המלוניות נוסחו כהגדרת חוזר מצומצמת יותר מבמקומות אחרים, למשל בהגדרת חוזר שיש בצו עידוד בבית, שמכילה את עצם חובת הבידוד, שם הוגדר חוזר, כל אחד שנכנס לארץ – אזרח או לא - צריך בידוד.

אסתי ורהפטיג: ההוראות האלה בחוק דווקא בגלל שהמלונית ממומנת על-ידי המדינה, רצו לצמצם את זה ולומר שאותה הטבה כביכול שהמדינה מממנת לאדם את המלונית, חלה רק על אזרח או תושב או מי שיש לו אשרת עולה.

אסתי ורהפטיג: לא על תיירים.

גלעד קריב: חבר הכנסת רוטמן רוצה לקבוע ברמת החקיקה שלא יהיה מצב שבו תייר משלם יותר מאזרח ישראלי.

אסתי ורהפטיג: אני מבינה, חשבתי במסגרת יתר התיקונים לחוק לשנות את סעיף המלוניות.

אסתי ורהפטיג: היו"ר הציע לעשות שם כל מיני שינויים שאנחנו חושבים שהם נכונים כך שהסעיף הזה יהיה העיגון הכללי והיחיד לכל נושא המלוניות גם לאדם שאינו חוזר.

אסתי ורהפטיג: בעניין הזה אנו חושבים שנכון להכליל גם אנשים שלא אזרחים ולהכליל את זה בסעיפי החוק.

אסתי ורהפטיג: יכול להיות הסדר אחר.

גלעד קריב: חוק הקורונה שאותו אנו מתקנים פה, מלכתחילה מדבר רק על חוזרים שהם אזרחים.

שמחה רוטמן: כי הוא נותן מימון מלא.

שמחה רוטמן: עכשיו אנחנו משנים את הכלל הזה, ואם כך, אנחנו צרכים לוודא.

שמחה רוטמן: יש לי הצעה אופרטיבית, לומר שבכל מקרה- - -

גלעד קריב: המצב של העברה למלונית, של אזרח שהוא לא חוזר, שהוא פה – התגלה בקהילה - היום זה לא מוסדר בחוק הקורונה.

שמחה רוטמן: זה מוסדר.

שמחה רוטמן: לא מוסדר בתשלום.

שמחה רוטמן: הוא אמור להיות בחינם.

שמחה רוטמן: מוסדר ואמור להיות בחינם ובזה אנחנו לא נוגעים וזה מצוין.

אסתי ורהפטיג: רק מי שאין לו מקום בידוד, אבל מצב כמו עכשיו שהיו חולי אומיקרון בקהילה שהם לא חוזרי חו"ל, יצאה הוראה של צו- - -

גלעד קריב: כיום חוק הקורונה מצמצם את אירוע המלוניות.

גור בליי: זה וולונטרי.

גור בליי: 22ד פה זה הסמכות הכופה על ישראלי שנמצא פה.

גור בליי: יש סמכות מקבילה, שהיא בהסכמה מכוח צו עידוד בית - מי שרוצה.

שמחה רוטמן: בידוד בית זה לא בהסכמה.

שמחה רוטמן: אם רופא אומר שמרחיקים אותך – מרחיקים אותך.

גור בליי: אם רוצים לחייב אותך להיכנס למלונית בעל כורחך זה ב-22ד.

אסתי ורהפטיג: אין לנו הכלי הזה.

אסתי ורהפטיג: אם רצינו במצב שנכנס זן מסוכן לארץ – מדבר על חוזרי חו"ל, על סכנה שנשקפת להם.

אסתי ורהפטיג: אז בימים הראשונים היו לנו כמה הדבקות בקהילה, והאנשים שנדבקו, שידענו שהם חולי אומיקרון, היה לנו קושי להכניס אותם באופן כופה כי הם לא חוזרי חו"ל.

גור בליי: יש פה כפייה על מי שאינו ישראלי.

אסתי ורהפטיג: לא, מי שאינו חוזר חו"ל.

שמחה רוטמן: אם אין לו מקום בידוד.

שמחה רוטמן: אם יש לו מקום בידוד, למה אתם רוצים להכניס אותו למלונית?

גלעד קריב: במסגרת כל ההכנות לאומיקרון שאז קראו לו אומגה, עלתה השאלה מה קורה אם יש בקהילה וריאנט מאוד אלים.

גלעד קריב: ההערכה של מערכת הבריאות, שאם האדם יישאר בחדר בבניין המשותף של ה-28 דירות עדיין נשקפת סכנה.

גלעד קריב: הווריאנט כל כך מסוכן.

גלעד קריב: הם משתמשים בפקודת העם, אבל אז אין המנגנון לא של הערעורים, לא של החובות.

גלעד קריב: עלתה השאלה האם – חוק הקורונה יתוקן לשני כיוונים.

גלעד קריב: מצד אחד, יהיו דברים שנקל בהם.

גלעד קריב: הייתי שמח לחוקק את חוק הקורונה בלי האומיקרון ברקע.

שמחה רוטמן: השליטה בלו"ז בידיים שלך, אדוני היושב-ראש.

שמחה רוטמן: אז קודם כל, אני כן הייתי רוצה, ואם תקובל דעתי – תקובל, ואם לא, אגיש את זה כהסתייגות, שתהיה הוראה ברורה: ובלבד שלא יחויב חוזר בסכום העולה על סכום נכנס שאינו חוזר.

שמחה רוטמן: שתהיה הוראה ברורה, שלא תהיה סיטואציה שתייר – בגלל שזה מוסדר בצורה א' וזה בצורה ב', תייר ישלם פחות מישראלי.

גלעד קריב: השאלה אם אנחנו לא כובלים כאן יתר על המידה את שיקול הדעת של המדינה איך מפעילים.

גלעד קריב: ואם לא תהיה קביעה לגבי תיירים?

גלעד קריב: למשל, השמיים סגורים, כי יש וריאנט.

גלעד קריב: אין תיירים.

גלעד קריב: אף אחד לא עסוק בלקבוע.

שמחה רוטמן: אבל תמיד יש ועדת חריגים, ומי שנכנס בוועדת חריגים, מקבל את זה בתנאי ויזה שלו את הבידוד.

גלעד קריב: השאלה אם לא צריך לעשות את זה ברמת תקנות.

שמחה רוטמן: הייתי רוצה שהכול יוסדר בחקיקה, גם לגבי תיירים.

שמחה רוטמן: כרגע אנחנו מחוקקים חוק בבהילות על תשלום שחשבנו לחכות – וזו היתה שאלתך הראשונה בדיון הראשון.

שמחה רוטמן: חשבנו לכות לעשות אותו במסגרת הסדרה כוללת.

שמחה רוטמן: יש פה ניסיון – לגיטימי, איני מתווכח איתו - לקדם את הנושא הזה כי אנו בפתח של גל.

גלעד קריב: האם אפשר לומר שככל שנקבעה השתת עלות על אנשים, על חוזרים שאינם אזרחים או תושבים ישראל – אני לא רוצה שתקום סיטואציה שבה הממשלה משתמשת בכלי הזה מארגז הכלים ומסיבה עניינית – אין כרגע קולב להיתלות עליו מבחינת עלות.

גלעד קריב: העלות על תיירים היא אפס כי לא קבעו אותה.

גלעד קריב: רק שלא תצא תקלה תחת ידינו.

אסתי ורהפטיג: אנו מבינים שאין מנגנון בפועל שגובה מתיירים.

גלעד קריב: תיירים נשלחים למלוניות?

אסתי ורהפטיג: כרגע אין כניסת תיירים, בגדול.

שמחה רוטמן: אבל נכנסו לפני שבוע ולשלושה ימים.

גלעד קריב: זו נקודה חשובה שחבר הכנסת רוטמן מעלה, שנשים רגע בצד את השאלה אם פוטרים אותם ברמת החוק או יש פה התחייבות של הממשלה עד התקנות, שאתם מביאים לנו תקנות עם תשובה ברורה ונתקן את זה בחוק – חבר הכנסת רוטמן יחליט אם להגיש הסתייגות או לא.

גלעד קריב: ברמת העיקרון חבר הכנסת רוטמן אומר דבר נכון: יכול להיות שהשמיים ייפתחו מחדש לקבוצות, לא לתיירים.

שמחה רוטמן: כבר עכשיו פתוחות לוועדות חריגים.

שמחה רוטמן: כבר עכשיו אדם יכול להגיע מארצות הברית עם ועדת חריגים, זר הקשור לישראל.

אסתי ורהפטיג: אנחנו מסכימים- - -

גלעד קריב: אתם לא צריכים הסמכה בחוק כדי להשית תשלום על תייר.

שמחה רוטמן: זה גם דיון.

שמחה רוטמן: כעניין שבעובדה לא.

שמחה רוטמן: אני לא אוהב את זה.

אסתי ורהפטיג: אנחנו לא צריכים את תמיכת החוק כל עוד המחיר יתאם למחיר בפועל.

אסתי ורהפטיג: זה העניין.

גלעד קריב: צודק חבר הכנסת רוטמן שטוב יהיה לתקן את הכול.

גלעד קריב: אבל תורת השלבים.

גלעד קריב: נתקן את זה כשנגיע תוך כמה שבועות לתיקון המלא.

גלעד קריב: אומר חבר הכנסת רוטמן: אני לא מוכן שיעברו תקנות מבלי שייאמר בצורה ברורה שלפחות אותו מחיר יושת על חוזרים- - -

רועי דרור: את העיקרון אנו מקבלים וכמובן שזה ימצא את ביטויו בתקנות.

גלעד קריב: זה לא ימצא את ביטויו בתקנות גופן.

רועי דרור: העקרונות ייושמו.

גלעד קריב: האם לצורך הדיון, כי יכול להיות שיש פה משהו לא אלגנטי חקיקתית, להוסיף את האמירה הזאת ברמת חקיקה ראשית?

גלעד קריב: אבל אם יש פה התחייבות של הממשלה ואנחנו שולטים בזה – כי לא נאשר את התקנות.

שמחה רוטמן: ההתחייבות היא חשובה ואני מודה עליה.

שמחה רוטמן: אני כן חושב שחשוב שיהיה לזה ביטוי בחקיקה כי בסופו של דבר יכולות להיות פה – זה כמו שכתוב בהגבלת היציאה: ובלבד שלא תוגבל יציאתו של.

שמחה רוטמן: ובלבד שלא ייגבה סכום על מה שמחויב בנסיבות זהות או דומות תייר.

שמחה רוטמן: נחשוב איך לנסח את זה חקיקתית.

גלעד קריב: יכולות להיות פה סיטואציות שונות.

גלעד קריב: התייר הישראלי- - -

שמחה רוטמן: לכן אומרים בנסיבות דומות.

שמחה רוטמן: אני לא מדבר על תייר אלא על נכנס.

שמחה רוטמן: המילה תייר לא מופיעה אצלי.

שמחה רוטמן: יש נכנס לישראל בנסיבות דומות.

שמחה רוטמן: אני לא חושב שהיתה אי פעם סיטואציה שלא היתה ועדת חריגים לכניסה לישראל, ובסיטואציה שכזו לא ייתכן מצב שאדם שנכנס בוועדת חריגים ללוויה או לביקור או ללא יודע מה, שהוא מנסיבות הומניטריות ונכנס לבידוד והוא פטור מתשלום, והישראלי שייכנס באותו מצב יהיה חייב בתשלום.

שמחה רוטמן: זה בעיניי לא הגיוני.

אסתי ורהפטיג: בתיקון לחוק אנו מסכימים וחושבים שצריך להסדיר את הנושא של תיירים באותן הוראות.

אסתי ורהפטיג: ברור לנו שגם אם זה יהיה בתקנות זה יהיה הכי ברור ומסודר.

אסתי ורהפטיג: גם הוועדה תראה את הנתונים.

גלעד קריב: אם יש פה התחייבות של הממשלה שנתקן את זה בתיקון הכללי, ובינתיים יש התחייבות – אנחנו לא מאשרים את התקנות אם זה לא יוסדר במקביל לתקנות.

שמחה רוטמן: בסדר.

שמחה רוטמן: אני מודה על ההתחייבות.

שמחה רוטמן: זה נושא אחד שאני ישמח על הבהרת הכוונות.

שמחה רוטמן: בכלל אני חייב להודות על ההרחבה המשמעותית של הסייגים.

שמחה רוטמן: אני חושב שזה משקף את הדיון הקודם שהיה פה קודם, קואליציה ואופוזיציה, חושב שזה דבר חשוב.

שמחה רוטמן: נקודה נוספת חשובה לא פחות וקשורה גם היא לנושא.

שמחה רוטמן: כשהיינו בסיטואציה של – בהסדרה הכללית דובר על זה שנשווה מעמדם של נכנסים ואז נעסוק בכניסת זרים בעלי זיקה ונעסוק בכל הסוגיות במסגרת התיקון לחוק הגדול, ומאחר שאנחנו עוסקים כעת בתשלום, ומאחר שהמצבים שאנו עוסקים בהם הם בדיוק המצבים של עולים למחצה או לשליש או לרביע הייתי רוצה שנתקן לסעיף הזה את הגדרת חוזר.

שמחה רוטמן: זה ייכנס לתיקון פה.

שמחה רוטמן: זה אזרח ישראלי, תושב ישראלי, מחזיק אשרת עולה, זכאי עלייה לפי חוק השבות ובעל זיקה לישראלים.

שמחה רוטמן: אני לא רוצה לייצר סיטואציה לכיוון השני.

שמחה רוטמן: אני חושב שאם יש תעריף של 100 שקל לישראל ואלף שקל לתייר, אני חושב שזכאי חוק שבות זכאי לשלם את התעריף של 100 שקל ולא אלף.

שמחה רוטמן: בעל זיקה זה נושא שהוא יותר קשה להגדרה, בן משפחה מדרגה ראשונה של אזרח ישראלי.

שמחה רוטמן: גם אם הוא מאושר דרך ועדת חריגים, לא רוצה שישלם כמו תייר.

שמחה רוטמן: יש הבדל מהותי.

גלעד קריב: את זה תגיש כהסתייגות.

גלעד קריב: אני אתנגד להרחבה.

גלעד קריב: אני חושב שהדיון שאתה מעל הוא חשוב.

גלעד קריב: אני לא יודע אם יש 10 מיליון זכאי שבות ברחבי העולם.

גלעד קריב: לא חושב שצריך לייצר בין כולם לבין כל תייר אחר הבחנה.

גלעד קריב: לפעמים אפילו הסיפור באותה משפחה – האבא זכאי שבות- - -

שמחה רוטמן: לכן אמרתי – בן למשפחה מדרגה ראשונה של אזרח ישראלי של תושב או של חוזר.

גלעד קריב: יכול להיות שמגיעה לפה משפחה שהאב הוא זכאי שבות.

גלעד קריב: אני חושב שזו הרחבה.

גלעד קריב: אתה מעלה נקודה שנצטרך לתת עליה את הדעת.

גלעד קריב: התחלנו לדבר עליה אתמול.

גלעד קריב: לא חושב שהיית בחדר כשאני הצעתי ללכת לפתרון שהוא בסיפור של נכנסים לישראל שמתייחס גם לקהילות יהודיות וכו' אבל בהגדרה גם יותר רחב.

גלעד קריב: הוא לא רק קהילות יהודיות כדי לשקף את העובדה שיש קשר רחב עם התפוצות אבל יש גם שיקולים נוספים שיש להכניס, לא על דרך הצמצום אלא על דרך ההרחבה.

גלעד קריב: למשל, יש משלחת סולידריות של פדרציה יהודית מארצות הברית ולצידה יש משלחת סולידריות של כנסייה מנורבגיה של אוהבי שישראל של אנשי המקויה מיפן.

שמחה רוטמן: אחד מחויב מכוח חוק יסוד ואחד מכוח הרצון שלי לקיים יחסים עם מדינות אחרות בעולם.

שמחה רוטמן: למחויבות הזאת מכוח חוק יסוד צריך שתהיה לה משמעות.

שמחה רוטמן: את זה אגיש כהסתייגות.

ניצן רוזנברג: בנושא שאתה מעלה, אנו רואים שגם בסעיף 22ב וגם בסעיף 22ג לחוק הקורונה יש ההגדרה של חוזר, אבל כתוב שהוראות הסעיפים האלה יחולו גם על בעל רשיון לישיבת ארעי החייב בבידוד.

גלעד קריב: אבל חבר הכנסת רוטמן מבקש להרחיב את זה הרבה יותר.

גלעד קריב: תושבות ארעית זה א5.

גלעד קריב: אפילו ב2 צריך לשים סימן שאלה אם נכנס שם או לא.

שמחה רוטמן: זה אכניס בהסתייגות.

שמחה רוטמן: צר לי שבזה אנו לא מגיעים לעמק השווה.

שמחה רוטמן: שאלה: לכאורה מי שצריך שגרירויות וקונסוליות של סעיף ו, הוא בהגדרה כמעט אף פעם לא חוזר.

שמחה רוטמן: סעיף ו מדבר על זה שצריך להביא את זה כל הניתן לידיעת הנוגעים בדבר.

שמחה רוטמן: אנשים המבקשים להיכנס לישראל באמצעות שגרירויות וקונסוליות.

שמחה רוטמן: החוזרים לא מכירים את השגרירות והקונסוליה בדרך כלל אלא אלה שהם אינם בגדר חוזרים.

גלעד קריב: לא בדיוק נכון.

גלעד קריב: עכשיו היינו במצב של מדינות אדומות שהיו אנשים שנופלים להגדרת החוזר, למשל אנשים עם רשיון ישיבה זמני בהליך המדורג שהיו צריכים לקבל אישור.

גלעד קריב: הם פונים לקונסוליה כי הם לא נכנסים אוטומטית.

גלעד קריב: זה הנוהל הנוכחי.

גלעד קריב: ממדינה אדומה, למשל אדם שהוא בעל רשיון ישיבה זמני בישראל שאינו בן זוג מוכר, היה צריך לפנות לקונסוליה.

גלעד קריב: רק מי שרשום כבן זוג או כהורה לילד, נכנס אוטומטית.

גלעד קריב: ראינו את זה אתמול.

גלעד קריב: מה שחבר הכנסת רוטמן אומר בצדק שצריך לומר לידיעת הנוגעים לרבות באמצעות שגרירויות וקונסוליות.

גלעד קריב: אומר חבר הכנסת נכון - רוב הישראלים שיהיו במצב הזה, תיירים, לא פונים לשגרירות ולקונסוליה.

גלעד קריב: שם צריך להיות מוסדר.

גלעד קריב: התיבה של האנשים המבקשים להיכנס לשגרירות - מעטים מאוד רלוונטי לכל ההוראה הזאת.

שמחה רוטמן: אני לא אומר שזה לא קיים.

ניצן רוזנברג: למיטב ידיעתי זה לא אנשים שמבקשים להיכנס באמצעות אלא יובא לידיעתם באמצעות.

שמחה רוטמן: נבין, אבל בדרך כלל אזרחים ישראליים שהם בגדר חוזרים לא עוברים בשגרירות ובקונסוליה לפני שמגיעים לישראל.

שמחה רוטמן: זו היתה סתם הערה צדדית.

שמחה רוטמן: האמירות העקרוניות שלי נאמרו.

גלעד קריב: חבר הכנסת רוטמן משתעשע בנסחות.

גלעד קריב: אל"ף, אנו מבררים – הרי האופוזיציה הגישה לא מעט הסתייגויות.

גלעד קריב: אנו מבררים – כיוון שזה נוסח חדש – עומדת על פרק זמן.

גלעד קריב: אני מציע, רשמנו בפנינו את שתי ההסתייגויות שלך.

גלעד קריב: תגיש אותן בכתב.

גלעד קריב: אנחנו רושמים אותן כהסתייגויות שהוגשו.

גלעד קריב: יש לפרוטוקול את ההתחייבות של הממשלה.

גלעד קריב: אדוני היועץ המשפטי, אני מציע שנקריא.

גלעד קריב: נראה – נסיים את ההקראה, נבדוק האם האופוזיציה עומדת על הגשת הסתייגויות נוספות, ואם כן, נודיע פרק זמן אבל אז סביר שזה לא יגיע היום אלא מחר או מחרתיים.

גלעד קריב: אם האופוזיציה מסתפקת בהסתייגויות שהגישה, עם הנהלת הקואליציה- - -

גור בליי: קיבלנו מחבר הכנסת מקלב שמונה הסתייגויות נוכח הנוסח החדש.

גור בליי: אני יודע שמצטרפים ש"ס, יהדות התורה, הציונות הדתית מצטרפת לכל השמונה, הליכוד לארבע מתוכם.

גור בליי: כמו כן קיבלנו כשלושים הסתייגויות כמדומני מחבר הכנסת קרעי שכתב לי עכשיו שההסתייגויות מבחינתו גם נשארות אותו דבר.

גור בליי: רק שלו.

שמחה רוטמן: את ההסתייגויות שלי נצרף לקבוצת מקלב.

גלעד קריב: אמרת אותן פה בעל-פה.

גלעד קריב: הן נרשמות.

גלעד קריב: תנסח אותן.

גלעד קריב: אני מקווה שאפשר בזה לסכם את האירוע ואז נראה אם ניגש להצבעה כבר היום אחרי הדיון.

גלעד קריב: נודיע.

גלעד קריב: ניגש להקראה.

גור בליי: יש רק שינוי אחד, חבר הכנסת רוטמן, לפני שהגעת, שתקופת התוקף נקבעה – במקום שהוועדה רשאית לקבוע את תקופת תוקפן של התקנות כי זה בעייתי מבחינת סמכות של הוועדה – בסוף התקנות נקבעות על-ידי הממשלה - סוכם לקבוע תקופת תוקף של שלושה חודשים או פחות?

גור בליי: תקופת תוקף, כמו שהתקנות קובעות מכוח סעיף 4, לתקופה קצרה יחסית, פה בכל זאת לוועדה יש הרבה יותר כוח.

גור בליי: התקנות לא יכולות להיכנס לתוקף בלי אישור הוועדה, אבל בכל זאת כדי להדגיש את אופיין הזמני, במקום שהוועדה תקבע את תקופת התוקף כתוב, שתקופת תוקפן לא יעלה על שלושה חודשים, וכמובן שהן מגיעות לוועדה לאישורה.

גור בליי: אבל תהיה תקרה של שלושה חודשים שתהיה קבועה בחוק.

גור בליי: זה שינוי שעשינו.

גור בליי: וגם יש הוספה, שהתקרה שנקבעת בתקנות תהיה גם ליחיד וגם למשפחה.

גור בליי: מול הנוסח שראית.

שמחה רוטמן: בסדר גמור.

שמחה רוטמן: תודה.

גור בליי: הצעת חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (תיקון מס' 11), התשפ"ב–2021.

גור בליי: 1.

גור בליי: בחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש"ף–2020‏ (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 22א(א), בהגדרה "מקום לבידוד מטעם המדינה", המילה "במימונה" – תימחק.

גור בליי: 2.

גור בליי: אחרי סעיף 22ד לחוק העיקרי יבוא: 22ד1.

גור בליי: (א) השהייה במקום לבידוד מטעם המדינה תהיה במימון המדינה.

גור בליי: (ב) על אף האמור בסעיף קטן (א), הממשלה, באישור ועדת החוקה, רשאית לקבוע בתקנות מקרים שבהם השהייה של חוזר כאמור בסעיפים 22ב ו-22ג במקום לבידוד מטעם המדינה תהיה במימון מלא או חלקי של החוזר שלא יעלה על סכום שייקבע בתקנות לשהייה של יחיד או של משק בית; כמו שאמרנו, נתאים את הנוסח – הכוונה מאותו כיס.

גור בליי: הסיפא נמחקת ובמקומה יהיה כתוב:

גור בליי: תקופת תוקפן של התקנות לא יעלה על שלושה חודשים, וגם זה נעשה את ההתאמות הנוסחיות.

גור בליי: (ג) בהתקנת התקנות כאמור בסעיף קטן (ב) רשאית הממשלה לשקול בין השאר את נסיבות יציאת החוזר מהארץ או כניסתו אליה, מידת הסיכון הבריאותי הנשקפת מהחוזר ומצבו הכלכלי.

גור בליי: דיברנו קודם על המשמעות של הדברים האלה.

אסתי ורהפטיג: בהמשך לאמירות של היועץ המשפטי של הוועדה אתמול אני מבהירה שהעמדה המשפטית של הוועדה שגם ללא הפירוט הזה אפשר היה לשקול שיקולים שונים.

אסתי ורהפטיג: קיבלנו את עמדת הוועדה, את רצון הוועדה להבנות את שיקול הדעת.

אסתי ורהפטיג: לכן הסכמנו לנוסח, אבל העמדה המשפטית של הממשלה שגם אושרה על-ידי המשנה ליועץ המשפטי לממשלה אפשרה את הדברים גם בנוסח המקורי.

אסתי ורהפטיג: רק לפרוטוקול.

גלעד קריב: ואחזור על ההבדל בין חקיקה ראשית – אני רואה פה את הנשורת של תקופת הקורונה.

גלעד קריב: הממשלה לא מקבלת פה את בקשת הוועדה.

גלעד קריב: לממשלה יש פה שתי אפשרויות: למשוך את הצעת החוק או לחיות עם החלטות הוועדה.

גלעד קריב: זה לא תקנות.

גלעד קריב: בעניין הזה הייעוץ המשפטי של הממשלה מכווין את פעולת הממשלה.

גלעד קריב: הייעוץ המשפטי של הוועדה ודעת חברי הכנסת, המשפטנים והלא משפטנים, היא שזה לא מספיק.

שמחה רוטמן: לא נראה לי שיש כניסה לוועדה לחברי כנסת שאינם משפטנים.

גלעד קריב: תודה לאל.

גלעד קריב: הטובים שבחברי הוועדה הם אלה שאינם משפטנים.

גלעד קריב: ..

גור בליי: (ד) בתקנות לפי סעיף קטן (ב) ייקבעו הוראות בעניינים אלה: (1) הפרטים שיכללו בדרישת תשלום עבור השהייה במקום לבידוד מטעם המדינה ובכללם פרטים בדבר הזכות לבקש פטור מהתשלום ולהגיש השגה לפי סעיף זה, דרכי מסירתה של דרישת התשלום, דרכי הגבייה ומועדי התשלום עבור השהייה כאמור ובלבד שעל גביית התשלום יחולו הוראות חוק המרכז לגביית קנסות אגרות והוצאות, התשנ"ה–1995; (2) הסמכה של גורם שיבחן בקשה פרטנית של חוזר לקבלת פטור מתשלום עבור השהייה במקום לבידוד מטעם המדינה, באופן מלא או חלקי, בשל נסיבות אישיות חריגות, והדרכים להגשת בקשה כאמור; (ה) על החלטה בבקשה לפי סעיף קטן (ד)(2) ניתן להגיש השגה לגורם בכיר שקבעה הממשלה, ויחולו לעניין זה הוראות סעיף 22(ג) ו-(ד).

גור בליי: זה רק אומר שהחלטה פרטנית תעמוד בתוקפה אלא אם כן התקבלה החלטה אחרת בהשגה ושניתן להגיש עתירה מינהלית לבית משפט לעניינים מינהליים לתקוף את ההשגה.

גור בליי: (ו) התקינה הממשלה תקנות לפי סעיף זה, תפרסם אותן לציבור באופן בהיר ונגיש המותאם לקבוצות השונות באוכלוסייה, לרבות בשפות שונות ותביא אותן, ככל הניתן, לידיעת הנוגעים בדבר ובכלל זה אנשים המבקשים להיכנס לישראל, באמצעות שגרירויות וקונסוליות, פרסום בכלי תקשורת או בכל דרך יעילה אחרת שתמצא הממשלה לנכון בנסיבות העניין.

גור בליי: זה נוסח שלקחנו מסעיפים קודמים מחוק הקורונה שעסקו בממשק מול חו"ל, הגבלות שנוגעות לחו"ל.

גור בליי: 3.

גור בליי: בסעיף 37 לחוק העיקרי, בפרט 62 המובא בו – זה לעניין הסמכות של בתי משפט לעניינים מינהליים - במקום "לפי סעיפים 7א ו-22" יבוא "לפי סעיפים 7א, 22 ו-22ד1".

גור בליי: 4.

גור בליי: בסעיף 47(ב) לחוק העיקרי, אחרי "לפי סעיף 4" יבוא "או 22ד1".

גור בליי: זה כאמור לעניין הפטור מהוראות הפגרות.

גור בליי: 5.

גור בליי: לעניין סעיף הדיווח - בסעיף 48א(א)(4) לחוק העיקרי, אחרי "ומספר המקומות הפנויים במקומות כאמור" יבוא "מספר החוזרים ששילמו עבור שהות במקומות כאמור והסכום הממוצע ששילמו", ובמקום "לפי סעיף 22ב וההשגות שהוגשו לפי סעיף 22ח" יבוא "לפי סעיף 22ב ו-22ד1(ד)(2) וההשגות שהוגשו לפי סעיף 22ד1(ה) ו-22ח".

גור בליי: כמובן, עם הנסחות נעשה שינויי נוסח.

גלעד קריב: נסיים את הישיבה.

גלעד קריב: נבדוק ונודיע לחברי הכנסת אם אנו מתכנסים לפני ישיבות הסיעה להנמקות ולהצבעות .

גלעד קריב: אם לא יסתייע היום זה יקרה מחר, לו"ז הוועדה ישתנה בהתאם.

גלעד קריב: תודה רבה, הישיבה נעולה.