ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 178, 2021-12-21 18:00

אלכס קושניר: ערב טוב לכולם.

אלכס קושניר: היום זה היום הקצר ביותר בשנה אבל אנחנו כאן בשביל להוכיח לכולם ששעות הזריחה והשקיעה לא משפיעות עלינו.

אלכס קושניר: לכן אנחנו ממשיכים בסדר היום ואנחנו עוברים לפנייה מספר 39 – 31001, נשיא המדינה.

נטע בר זיו: ערב טוב.

נטע בר זיו: אגף התקציבים.

נטע בר זיו: הפנייה נועדה לתגבור שיא כוח אדם בתכנית 015101 בית הנשיא.

נטע בר זיו: זו תכנית שנועדה לתקצב את כלל ההוצאות של בית הנשיא, הוצאות תפעול, הוצאות שכר, טיסות הנשיא, אבטחה וכיוצא בזה.

נטע בר זיו: התוספת נובעת מהיקף הפעילות של כוח האדם בבית הנשיא עם כניסת הנשיא ה-11 לתפקידו.

נטע בר זיו: בעת בניית התקציב בחודש אוגוסט 2021 היקף הפעילות לא היה לגמרי ידוע ולכן עם התממשות ותחילת כהונת הנשיא בפועל, היקף הפעילות דורש את התיקון הזה.

נטע בר זיו: אני גם אציין שזה תקן שכן הופיע בבסיס התקציב בשנת 2022, כך שהתוספת היא רק בגין הקדמה לחלק הנותר של 2021.

יצחק פינדרוס: מאיפה יבוא הכסף?

נטע בר זיו: זה לא כסף.

נטע בר זיו: זה שיא כוח אדם.

נטע בר זיו: זה תקן.

ינון אזולאי: תקן זה כסף.

נטע בר זיו: כמובן אבל כרגע אין מעבר של כסף.

ינון אזולאי: מה המהות של התקן הזה?

נטע בר זיו: נמצא אתנו ג'יריס מבית הנשיא והוא ישמח לפרט.

נטע בר זיו: אם תוכל לחזור על השאלה.

ינון אזולאי: שאלתי מה מהות כוח האדם שאתם רוצים.

מר ג'יריס: ערב טוב לכולם.

מר ג'יריס: בבסיס התקציב של ה-2022 אנחנו פשוט מקדימים תקן של נהג משנת 2022 לשנת 2021 בגלל הגידול בהיקף הפעילות.

מר ג'יריס: התקן הזה אושר במסגרת התקציב של שנת 2022 ואנחנו פשוט מקדימים אותו לחודש דצמבר, כדי שלא ניכנס לגירעון.

ינון אזולאי: אני רוצה להבין מה קרה בין הנשיא ריבלין לבין הנשיא בוז'י הרצוג שצריך עוד תקן של נהג.

מר ג'יריס: לכל נשיא יש את אופי הפעילות שלו ויש את סדר העדיפויות שלו.

מר ג'יריס: אם אני יכול להסביר את זה דרך דוגמה, למשל בתקופה של הנשיא פרס זכרונו לברכה, תקציב טיסות הנשיא היה גדול יותר מתקציב הטיסות של ריבלין אבל תקציב התפעול בתקופה של ריבלין היה יותר גדול.

מר ג'יריס: אנחנו לא ידענו לאמוד את אופי הפעילות בחילופי הקדנציה ביולי-אוגוסט ואנחנו רק מבקשים להקדים תקן אחד שאושר במסגרת בסיס התקציב של 2020 לשנת 2021.

ינון אזולאי: רוצים להגדיל עוד כוח אדם אחד.

ינון אזולאי: בסדר.

מר ג'יריס: כן.

מר ג'יריס: אנחנו מקדימים תקן משנת 2022 לשנת 2021.

מר ג'יריס: אני מדגיש שהתקן הזה שאנחנו מבקשים להדים היא נמצא בבסיס התקציב של ה-2022 וכרגע אנחנו לא מבקשים הגדלה של כמות התקנים, גם לא ב-2022.

ינון אזולאי: תודה רבה.

ינון אזולאי: לגבי בית הנשיא, מבחינתי סיימתי את השאלות.

ינון אזולאי: שאלה לאוצר.

ינון אזולאי: אנחנו עכשיו מקיימים כאן העברות ואם אנחנו שמים לב, רוב ההעברות שאנחנו מקבלים הן או דרך החלטות ממשלה או בתוך המשרדים.

ינון אזולאי: אנחנו לא מקבלים פניות ממשרד למשרד אלא אם כן יש החלטת ממשלה בעניין.

ינון אזולאי: בעבר קיבלנו פניות שהן גם מחוץ למשרדים, כלומר, בין משרד למשרד, ומה שאני יודע זה שקיימת מערכת שיתופית שמעבירים בין משרד למשרד בלי ועדת כספים.

ינון אזולאי: האם זה נכון?

ינון אזולאי: אני יודע על מקרים שקרו אבל תגידו לי איך זה קורה בלי אישור של ועדת כספים.

אסף וקסלר: אני אסביר.

אסף וקסלר: בסופו של דבר אין פעילות שמתבצעת בין משרדים ולא מוצגת לוועדת הכספים ככל שיש שינוי במהות של התקציב.

אסף וקסלר: במקרים מסוימים יש פעילות שמשרד מסוים מבצע עבור משרד אחר, כלומר, לדוגמה, משרד א' יכול לבצע התקשרות עם חברה מסוימת ולתת שירותים למשרד אחר.

אסף וקסלר: לדוגמה, אם שני משרדים יושבים באותו מתחם בקריית ממשלה, משרד מסוים ישלם על האבטחה ומשרד אחר ישתתף בתקציבי האבטחה.

ינון אזולאי: אני מדבר על מקרה אחר.

ינון אזולאי: יש מערכת שיתופיות.

ינון אזולאי: קיים דבר כזה?

ינון אזולאי: אתה מכיר את זה?

אסף וקסלר: זה מה שאני אומר.

אסף וקסלר: המערכת הזאת נועדה - - -

ינון אזולאי: דרך המערכת הזאת עוברים מיליוני שקלים לא באבטחה, משרדים שונים שנמצאים במקומות אחרים.

אסף וקסלר: האבטחה היא רק דוגמה.

ינון אזולאי: משרדים שלא נמצאים באותו תחום מעבירים והכסף לא עובר דרך ועדת כספים.

ינון אזולאי: קיים דבר כזה או לא קיים?

אסף וקסלר: אמרתי.

אסף וקסלר: במקרים בהם משרדים מבצעים פעילות משותפת ומשרד מסוים מנהל את ההתקשרות, יש מערכת - - -

ינון אזולאי: מה זה פעילות משותפת?

ינון אזולאי: הוא מעביר לו בלי פעילות משותפת.

ינון אזולאי: אני לא אנקוב בשם של משרד אלא אומר לך שלפני שאתה עונה את התשובה, תבדוק שאין העברה של תקציב בין משרד אחד למשנהו, לא עבור אבטחה ולא עבור משהו משותף אלא היו צריכים להעביר.

אלכס קושניר: אתה יכול לתת דוגמה, משהו ספציפי?

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: חיסיון.

אסף וקסלר: לא אמורים להיות מקרים כאלה.

ינון אזולאי: היועצת המשפטית מכירה מערכת שיתופיות?

שלומית ארליך: לא מכירה דבר כזה.

ינון אזולאי: איך בוועדת כספים לא שמעו על מערכת שיתופיות?

ינון אזולאי: אני אומר לך שאני לא מכיר.

ינון אזולאי: יש מישהו מחברי הוועדה שמכיר מה זה מערכת שיתופיות?

אלכס קושניר: אני מכיר.

אלכס קושניר: הייתי מנכ"ל.

ינון אזולאי: לא, זה רק בשנה האחרונה.

אלכס קושניר: אבל תמיד היו שיתופים.

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: בין גגות.

ינון אזולאי: יש העברה בין גגות.

אלכס קושניר: נכון.

ינון אזולאי: ויש מערכת שיתופיות.

ינון אזולאי: זה משהו אחר לגמרי.

אלכס קושניר: מה זה מערכת שיתופיות?

אלכס קושניר: תסבירו לנו.

אסף וקסלר: בעבר המנגנון של השתתפויות בין המשרדים היה מתוקצב, בכל משרד היה מתוקצב בתקנת השתתפות ואז זה היה עובר למשרד אחר.

אסף וקסלר: כעת, כדי לייעל את הפעילות של המשרדים, זה יכול להיות מתוקצב בתכנית התפעול של המשרד לדוגמה כדי לא להפריד את המנגנון הזה.

אלכס קושניר: לאיזה מטרות זה משמש?

אסף וקסלר: פעילויות משותפות.

ינון אזולאי: תן לי דוגמה של פרויקט משותף.

ינון אזולאי: זה לא הולך על מטרות משותפות כמו שאמרתי לך.

ינון אזולאי: זה לא הולך לא על אבטחה, לא על שכירות של מבנים, לא על עובדים משותפים.

אסף וקסלר: זאת לא יכולה להיות העברה של משאבים או איגום משאבים כמו שראינו בבוקר, החלטת ממשלה שמדברת על איגום משאבים.

אסף וקסלר: לא יכול להיות שם דבר כזה.

אסף וקסלר: אם היו מקרים, ואני לא מכיר שהיו, זאת תקלה.

אלכס קושניר: תבדקו את התקלות האלה.

אלכס קושניר: תבדקו שוב.

אסף וקסלר: אני אשמח לבדוק.

אלכס קושניר: ינון, יש לך משהו ספציפי?

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: כלומר, יש לי אבל אני לא אעלה את זה.

ינון אזולאי: אני רק אומר לך איפה התקלה הגדולה.

ינון אזולאי: יושבים כאן חברי ועדת כספים שלא מודעים לכך שקיימת מערכת כזאת.

אסף וקסלר: אין כאן שינוי - - -

ינון אזולאי: זה לא משנה אם יש שינוי או אין שינוי.

ינון אזולאי: אני טוען שיש שינוי.

ינון אזולאי: אני טוען שיש העברת כספים.

ינון אזולאי: תסביר לי את ההיגיון שעומד מאחורי השאלה שאני אשאל אותך עכשיו.

ינון אזולאי: אמרתי שיש העברות תקציביות שעוברות, כל הפניות שהבאתם לנו נמצאות או בתוך המשרדים או בהחלטת ממשלה.

אסף וקסלר: יש לנו עוד 80 פניות שיגיעו לוועדה ויהיו כאן הרבה שינויים.

אלכס קושניר: עוד 80?

אסף וקסלר: מונחות על השולחן שלך.

אסף וקסלר: אני לא זוכר את המספר.

אסף וקסלר: משהו כזה.

ינון אזולאי: אני בינתיים הגעתי ל-62.

ינון אזולאי: אני לא יודע על מה הוא מדבר.

אסף וקסלר: יכול להיות שהמספר הוא 60.

שלומית ארליך: בדיוק 62.

שלומית ארליך: כן.

אלכס קושניר: עכשיו יש 62.

אלכס קושניר: הוא אומר שיש עוד 80.

אסף וקסלר: לא.

אסף וקסלר: זה כולל את אותן 62 שמונחות.

ינון אזולאי: אני רוצה לחזור לנקודה שהיא מאוד חשובה.

ינון אזולאי: אני מסתכל ועברתי על הפניות – הראיה, נקבתי במספר המדויק בו אנחנו נמצאים כרגע – והפניות האלה, אף פנייה לא הייתה העברה ממשרד למשרד ללא החלטת ממשלה.

ינון אזולאי: תבדוק אותי.

ינון אזולאי: או החלטת ממשלה או שאנחנו נמצאים בתוך המשרד.

ינון אזולאי: הייתי כאן בהעברת קודמות עת הייתה העברה בין משרד למשרד והגיעה לכאן העברה בלי החלטת ממשלה.

ינון אזולאי: מה קרה פתאום?

ינון אזולאי: איפה זה נעלם?

ינון אזולאי: האם לא נעלם דרך מערכת שיתופיות?

אסף וקסלר: מהבחינה הזאת שום דבר לא השתנה.

אסף וקסלר: כמו שאמרתי יש את המערכת הזאת שהיא משרתת פעילות שמשרד מסוים מבצע עבור משרד אחר.

אסף וקסלר: לדוגמה, לפ"ם, רשות ממשלתית.

ינון אזולאי: יש לי בקשה, היושב ראש.

ינון אזולאי: שישלחו לנו עוד הלילה או עד מחר במהלך היום את כל ההעברות שהיו במערכת השיתופית.

ינון אזולאי: אני מדבר אתך על השנה האחרונה, על שנת 2021 לפחות.

ינון אזולאי: בסדר?

ינון אזולאי: תודה.

אלכס קושניר: בסדר.

אלכס קושניר: אני מבקש לשלוח את זה.

אלכס קושניר: אתם רוצים התייעצות או שאפשר להצביע על הסעיף?

ינון אזולאי: כן.

ינון אזולאי: התייעצות סיעתית.

אחמד טיבי: התייעצות בין סיעתית.

אלכס קושניר: חוזרים להצביע בשעה 18:19.

אלכס קושניר: אנחנו מחדשים את הישיבה.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על פנייה מספר 39 - בקשה מספר 31001, בית הנשיא.

אלכס קושניר: מי בעד?

יצחק פינדרוס: אני בעד, אני מתנצל.

יצחק פינדרוס: אני נגד הנשיא לא הולך.

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושרה

ינון אזולאי: רוויזיה.

אלכס קושניר: פנייה מספר 47-48, המטה לביטחון לאומי.

נטע בר זיו: הפנייה נועדה לתגבור של שיא כוח אדם אחד במועצה לביטחון לאומי בתכנית 01-51-10, המטה לביטחון לאומי.

נטע בר זיו: זאת תכנית שמתקצבת את כלל הוצאות המטה לביטחון לאומי, תפעול, שכר ואבטחה.

נטע בר זיו: העברת התקן היא בגין סגירת המשרד לנושאים אסטרטגיים.

נטע בר זיו: עם הקמת הממשלה החדשה המשרד נסגר ותקן אחד עבר לפעילות המטה לביטחון לאומי, בין היתר בגלל הדמיון בפעילות של הגופים הללו.

ינון אזולאי: איך מתבצעת ההעברה?

ינון אזולאי: מעבירים את זה לרזרבה?

ינון אזולאי: למה גם בכוח אדם צריך להעביר לרזרבה?

ינון אזולאי: אמרנו שזה לא כסף אלא זה כוח אדם.

נטע בר זיו: זאת פעולה טכנית אבל לגבי המקור, המשרד לנושאים אסטרטגיים נסגר וכל הנושאים עברו למשרד החוץ, טכנית, וכעת זה מוקצה משם.

ינון אזולאי: אם את אומר שזה עבר למשרד החוץ, אם כבר מדברים על משרד החוץ, העובדים של משרד החוץ נמצאים כרגע במשרד החוץ.

ינון אזולאי: אז מביאים להם תקנים ועדיין לא מסדרים להם את כל נושא המשכורות שלהם והשביתות שהם עושים בגלל המצב שלהם?

ינון אזולאי: אתם מכירים את זה.

נטע בר זיו: אני לא מכירה.

ינון אזולאי: המטה לביטחון לאומי נמצא בתוך משרד ראש הממשלה.

נטע בר זיו: לא.

נטע בר זיו: הוא גוף נפרד.

נטע בר זיו: בכל מיני דרכים הוא כפוף למשרד ראש הממשלה.

ינון אזולאי: אבל את אומרת שהוא גוף נפרד והוא לא מתוקצב דרך משרד ראש הממשלה?

נטע בר זיו: בחוק המל"ל נכתב שתקציב המטה לביטחון לאומי יהיה בסעיף תקציבי נפרד.

נטע בר זיו: על כן הוא מופרד.

ינון אזולאי: ולאן הלכו כל שאר המשרות?

נטע בר זיו: אני לא יודעת.

נטע בר זיו: אני יכולה לחזור עם תשובה.

ינון אזולאי: את אומרת שאתם לוקחים כוח אדם אחד והשאלה איפה נראה את השאר.

נטע בר זיו: לא בזה עוסקת בפנייה אבל אני אשמח לבדוק ולחזור עם תשובה.

ינון אזולאי: אני העליתי את זה בעבר.

ינון אזולאי: אם יש עודף של כוח אדם במשרדים, יש משרדים אחרים - כמו שאני מכיר למשל במשרד החינוך - להם הורידו שני תקנים באגף מוסדות תורניים.

ינון אזולאי: אם הורידו משרד לאסטרטגיה ואני ראיתי בפניות שיש עוד כוח אדם, שם מורידים שתי משרות.

ניר אורבך: שתיים הם מורידים עכשיו אבל הם הורידו כבר לפני כן.

ינון אזולאי: כן, הורידו לפני כן.

ינון אזולאי: אתה צודק.

ינון אזולאי: עכשיו יש כאן שתי משרות שמורידים להם אותן עכשיו.

ינון אזולאי: סגרו את המשרד לאסטרטגיה, סגרו עוד כמה משרדים ואנחנו נראה את ההעברות האנשים האלה.

ינון אזולאי: האם זה לא הזמן והמקום לבקש שלא יעבירו אלא שישאירו את כוח האדם הזה שם?

ינון אזולאי: אנחנו מכירים את זה.

נטע בר זיו: בינתיים קיבלתי תשובה.

יצחק פינדרוס: שיסדירו את זה במסגרת פעילויות משותפות, שיעבירו את זה ממשרד למשרד.

אלכס קושניר: הנה, יש תשובה.

נטע בר זיו: קיבלתי תשובה.

נטע בר זיו: למעט התקן הזה, כל העובדים נותרו במשרד החוץ.

ינון אזולאי: של הנושאים האסטרטגיים?

נטע בר זיו: כן.

ינון אזולאי: בכמה עובדים מדובר?

נטע בר זיו: אני לא יודעת.

ינון אזולאי: אבל יש עוד משרדים שסגרו אותם, נכון?

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שסגרו.

אלכס קושניר: המשרד שהיה של אורלי.

ינון אזולאי: לא, הוא לא נסגר.

יצחק פינדרוס: לא הבאתם את זה להצבעה.

ינון אזולאי: לא הבאתם להצבעה כי לא היה לכם רוב.

ינון אזולאי: אבל הנה, בבקשה, זאת למשל דוגמה שכשסוגרים משרד, לוקחים ממנו תקנים, אפשר להעביר אותם.

ינון אזולאי: אפילו לא לתת אלא להשאיר את התקנים האלה במקום.

ינון אזולאי: זה הסיפור שם.

אלכס קושניר: זה משהו ששווה לבדוק.

אלכס קושניר: נבדוק את זה.

ינון אזולאי: אפשר לבדוק את זה.

ינון אזולאי: התייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: נחזור בשעה 18:28.

אלכס קושניר: אנחנו מחדשים את הישיבה.

אלכס קושניר: מי בעד אישור פניות מספר 48-47, המטה לביטחון לאומי?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושרה

אלכס קושניר: הפנייה התקבלה.

יצחק פינדרוס: רוויזיה.

ינון אזולאי: רוויזיה.

ינון אזולאי: הרוויזיה של שנינו.

אחמד טיבי: של שלושתנו.

אלכס קושניר: יש רוויזיה.

אלכס קושניר: פניות מספר 65-63, רשויות מקומיות.

ידידיה גרינוולד: פנייה מספר 63 עד 65.

ידידיה גרינוולד: הפנייה דנה בסעיף 18.

ידידיה גרינוולד: הפנייה נועדה לתקצב סך של 174 אלפי שקלים עבור מענקים לתגבור התקציב השוטף של הרשויות הערביות, מענקים ביטחוניים, מענקים ליישובים גדולים וטיפול בחופי רחצה.

ידידיה גרינוולד: החלוקה היא שבתכנית 18-11-02, 24 אלף אלפי שקלים לטובת: 20 אלף עבור מענק ביטחוני למועצות אזוריות ביהודה ושומרון ו-4 מיליון עבור העברה לוועד מקומי בחברון.

נירה שפק: כתוב כאן בעיקר ליהודה ושומרון ואני קראתי שזה בעיקר לרשויות מקומיות בעוטף עזה.

ידידיה גרינוולד: זה תיאור התכנית.

ידידיה גרינוולד: בתכנית 18-11-02 מועברים תקציבים לרשויות מקומיות בעוטף עזה, יהודה ושומרון, מחוז צפון.

ידידיה גרינוולד: בהעברה הספציפית הזאת מועברים 20 מיליון לטובת מועצות אזוריות ביהודה ושומרון ו-4 מיליון לוועד מקומי בחברון.

ידידיה גרינוולד: שניהם בעקבות החלטת ממשלה 289 שזה יישום הסכמים קואליציוניים.

ידידיה גרינוולד: תכנית 18-11-03.

ידידיה גרינוולד: בתכנית הזאת מתוקצבים מענקים ותקציבי סיוע לרשויות מקומיות עבור תקציבן השוטף.

ידידיה גרינוולד: בתכנית הזאת מועברים 5,000 אלפי שקלים עבור מענקים ליישובים גדולים, 5,000 אלפי שקלים עבור הסדרת הטיפול בחופי רחצה.

ידידיה גרינוולד: שני אלה גם כן מכוח החלטה 289 שזה יישום הסכמים קואליציוניים בשנת 2021.

ידידיה גרינוולד: ו-140 אלפי שקלים עבור מענקים לתגבור התקציב השוטף של רשויות ערביות שזה בהתאם להחלטת ממשלה 550.

ידידיה גרינוולד: תכנית כלכלית לצמצום פערים בחברה הערבית.

יצחק פינדרוס: אני רוצה לשאול כמה שאלות כדי להבין כמה דברים לפני שאנחנו נכנסים לעומק.

יצחק פינדרוס: אני מבין שהכסף בא מהרזרבה.

יצחק פינדרוס: כמו שאמרתם, התקציבים של ההסכמים הקואליציוניים נמצאים ברזרבה הכללית של משרד ראש הממשלה.

ידידיה גרינוולד: זה נכון.

ידידיה גרינוולד: ה-140 מיליון של היישובים הערביים הם מהתקנה הייעודית שהוקצתה ב-1 באוגוסט.

יצחק פינדרוס: וה-24 וה-150?

ידידיה גרינוולד: ה-150 מורכבים מ-10 מיליון שעוברים למענקים ליישובים גדולים בטיפול בחופי רחצה.

יצחק פינדרוס: אני מדבר על 18-1-03.

ידידיה גרינוולד: כן.

ידידיה גרינוולד: שם יש לנו 10 מיליון כאשר 5 מיליון מתוכם הולכים למענקים ליישובים גדולים ו-5 מיליון עבור הסדרת הטיפול בחופי הרחצה.

אלכס קושניר: מה זה ישובים גדולים?

ידידיה גרינוולד: בהתאם לפקודתה עיריות, שר הפנים רשאי להכריז על כינון עירייה שיש בה אוכלוסייה עם מעל 5,000 תושבים.

ידידיה גרינוולד: המגמה היא שיהיו כמה שפחות רשויות מקומיות וכדי לא לפגוע בתקציבים שלהן, יש מענקים שמוקצים ליישובים האלה.

ידידיה גרינוולד: אם אתם רוצים פירוט יותר נרחב, נמצא כאן נציג משרד הפנים.

יצחק פינדרוס: גם מענק הבירה נמצא כאן?

יצחק פינדרוס: אני לא רואה אותו.

ידידיה גרינוולד: לא.

ידידיה גרינוולד: מענק הבירה נמצא בפנייה נפרדת.

ידידיה גרינוולד: היא תעלה בהמשך הפניות.

יצחק פינדרוס: ב-24 מיליון שקלים של מועצה אזורית יהודה ושומרון, בהשוואה לשנה שעברה, כמה היה בשנה שעברה גובה המענק הזה?

ידידיה גרינוולד: כמה עבר?

ידידיה גרינוולד: זה כסף שעבר בהחלטת ממשלה קואליציונית.

יצחק פינדרוס: החלטת ממשלה קואליציונית אבל לדעתי היא עברה דרך חשבון הבנק של האוצר.

יצחק פינדרוס: אני שואל את האוצר.

מעין ספיבק: אני אענה על זה.

מעין ספיבק: המענקים הביטחוניים עומדים מזה כמה שנים על 34.5 מיליון שקלים וגם השנה סך המענקים לתחום הזה יעמדו על 34.5 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: נראה לך שהסכום של 34.5 מיליון שקלים מספיק?

ינון אזולאי: אנחנו מדברים על יהודה ושומרון?

מעין ספיבק: כן.

ינון אזולאי: זה נראה לכם מספיק?

ינון אזולאי: אנחנו רואים את המצב הביטחוני רק הולך ומידרדר.

ינון אזולאי: אתם חושבים שזה מספיק?

ינון אזולאי: אי אפשר להעלות להם את הסכום?

מעין ספיבק: קודם כל, השאלה אם מספיק או לא מספיק היא שאלה לפתחה של הממשלה שקיבלה את ההחלטה הזאת והיא לא אלי.

מעין ספיבק: אני רק יכולה לומר שככלל המענקים האלה מיועדים לכל היותר לכיסוי הוצאות הרשויות המקומיות על הוצאות ביטחוניות.

מעין ספיבק: אני לא יודעת להגיד לך כמה מההוצאות הביטחוניות שלהם.

יצחק פינדרוס: אני יכול להגיד לך כראש רשות לפני 17 שנים, אז היה אותו סכום והוא לא היה מספיק.

יצחק פינדרוס: אני חושב שזה ברור לכל בר דעת, גם למי ששומע חדשות ושומע ורואה מה קורה ביהודה ושומרון.

יצחק פינדרוס: הסעיף נמצא ברזרבה כללית ואני מנסה להבין את הרציונל שעומד מאחוריו.

יצחק פינדרוס: אם זה משהו שאתם כבר מעבירים 20 שנים באותה מידה, למה כל פעם צריך את חוות הדעת המשפטית החדשה, את ההעברה החדשה, את הרזרבה החדשה?

יצחק פינדרוס: מישהו מרוויח התהליך הזה ומהזמן שעובר?

יצחק פינדרוס: למה אתם לא מראש שמים את זה בתקציב?

יצחק פינדרוס: אתם יודעים שהסכום הוא 24 מיליון שקלים, ידעתם שזה בהחלטת ממשלה.

יצחק פינדרוס: הרשויות הערביות זה משהו חדש, כי רע"מ בקואליציה זה משהו חדש, בסדר, אירוע, בגלל זה אחמד טיבי יצא, אבל זה לא אירוע חדש.

יצחק פינדרוס: אתם מכירים את זה.

יצחק פינדרוס: אלה הוצאות ביטחון.

יצחק פינדרוס: זה כבר נבדק על ידי בג"ץ בתחילת שנות ה-2000.

יצחק פינדרוס: בעניין הזה אני הופעתי אז בבג"ץ נגד אופיר פינס.

יצחק פינדרוס: למה הסאגה הזאת חוזרת על עצמה כל שנה?

יצחק פינדרוס: מה גם שהתחושה שלי היא שאתם משתמשים בזה.

יצחק פינדרוס: אתם מביאים לנו עכשיו העברה תקציבית משותפת, יהודה ושומרון ורע"מ ואז אנחנו בעד.

יצחק פינדרוס: למה המשחק הזה?

אלכס קושניר: אני רוצה לוודא.

אלכס קושניר: יהודה ושומרון זה אזור גיאוגרפי, רע"מ היא גם אזור גיאוגרפי?

אלכס קושניר: אמרת יהודה ושומרון ורע"מ.

יצחק פינדרוס: אני שואל למה זה הגיע.

יצחק פינדרוס: אני אסביר לך למה.

יצחק פינדרוס: הרציונל שאמרו לנו אז רזרבה כללית - כששאלנו בהעברת התקציב ושאלנו את זה באותו לילה – הסבירו לנו ואמרו שהדבר הזה צריך לעבור בדיקה משפטית, בדיקה של הקריטריונים ואלה אותם קריטריונים משנות ה-2000.

יצחק פינדרוס: אני הייתי ראש עיר ב-2001 ואני מתאר לעצמי שזה היה עוד לפני כן.

יצחק פינדרוס: אותם קריטריונים, אותו תקציב, אותו מספר, אותו סכום, אותם כללים, אותן אמות מידה.

יצחק פינדרוס: אומרים לך, רגע, כשמכינים את התקציב, יש רזרבה תקציבית ואז האוצר מחכה להזדמנות שהוא צריך להביא לכאן איזה רעם ולגרום לכך שאחמד טיבי יצא.

אלכס קושניר: גם בקואליציה הקודמת היה רעם?

יצחק פינדרוס: כן.

יצחק פינדרוס: אז היה רעם מסוג אחר.

יצחק פינדרוס: מה זה משנה?

יצחק פינדרוס: היה עוד איזה רעם.

יצחק פינדרוס: רעם מסוג אחר.

יצחק פינדרוס: למה המשחק הזה?

יצחק פינדרוס: אני שואל אמיתי.

יצחק פינדרוס: למה זה נכנס בבסיס בצורה מסודרת.

יצחק פינדרוס: אתם רוצים להחזיק מישהו קצר?

יצחק פינדרוס: יש איזו סיבה לדבר הזה?

יצחק פינדרוס: סיבה משפטית, הגיונית?

מעין ספיבק: אני אחלק את התשובה שלי לשלושה חלקים.

מעין ספיבק: החלק הראשון הוא סוגיית החלטות ממשלה ככלל, למה יש החלטות ממשלה שמחדשים אותן בכל פעם שהן פגות תוקף.

מעין ספיבק: על זה אני אומר שיש עניין של בחינה בסוגיות של אזורים גיאוגרפיים, האם הצרכים נשארים על כנם או נכון להרחיב אותם.

יצחק פינדרוס: 20 שנים לא השתנה כלום.

מעין ספיבק: אתה יכול להתייחס גם לעוטף עזה.

מעין ספיבק: יש לזה החלטות שמחדשים גם לדרום, גם לצפון ולעוד אזורים.

יצחק פינדרוס: אבל הם לא קואליציוניים והם לא באים כרזרבה כללית.

יצחק פינדרוס: אם באה החלטת ממשלה, היא מתוקצבת והיא מגיעה לכאן.

יצחק פינדרוס: הסאגה ההגיונית מאחורי הדבר הזה היא הטיעון שכאשר הממשלה החליטה, עוד לא הייתה חוות דעת משפטית.

יצחק פינדרוס: זה מה שאתם הצגתם לנו בדיון.

יצחק פינדרוס: שאלנו למה זה ברזרבה כללית, למה אתם לא כותבים לנו מה זה.

יצחק פינדרוס: אתה זוכר את השאלה?

יצחק פינדרוס: התשובה הייתה שעוד לא עבר בדיקת יועץ משפטי, עוד לא נבדק על ידי יועץ משפטי, ייבדק על ידי יועץ משפטי.

יצחק פינדרוס: עכשיו אתם מה שאתם עושים, אתם מביאים את ניר אורבך בכוח כי עוד מעט לא ייתנו כסף ליהודה ושומרון.

יצחק פינדרוס: אני שואל האם זה נראה לכם הגיוני.

מעין ספיבק: אני עונה על השאלה הראשונה ששאלת, למה יש החלטות ממשלה שלמרות שמתקצבים אותן בכל שנה, לא מתקצבים אותן בבסיס.

יצחק פינדרוס: לא.

יצחק פינדרוס: למה אחרי החלטת הממשלה זה לא נכנס לבסיס?

יצחק פינדרוס: למה אחרי הממשלה זה נכנס לרזרבה?

יצחק פינדרוס: אחרי שהממשלה החליטה.

יצחק פינדרוס: והיה והממשלה לא החליטה, הכול בסדר, אבל היא החליטה.

אלכס קושניר: אתה שוכח דבר אחד, שזה תקציב 2021 שאושר רק בנובמבר.

יצחק פינדרוס: נכון, ובנובמבר כבר היינו אחרי 20 שנים לאירוע הזה.

יצחק פינדרוס: 20 שנים.

אלכס קושניר: זאת אומרת, לפני כן היו לפחות 17 שנים שזה התנהל כך.

יצחק פינדרוס: אני שואל.

יצחק פינדרוס: דרך אגב, אני שאלתי את זה גם בשנה שעברה.

יצחק פינדרוס: למה הסרט הזה?

אלכס קושניר: בשנה שעברה לא יכולת לשאול את זה.

אלכס קושניר: לא היה תקציב.

יצחק פינדרוס: שאלתי.

מעין ספיבק: חבר הכנסת, אני רוצה לוודא.

מעין ספיבק: מבחינתי יש לך שתי שאלות נפרדות שאתה שאלת.

מעין ספיבק: שאלה אחת היא למה אנחנו מביאים את זה ביחד, והשאלה השנייה היא למה אנחנו לא מתקצבים את זה בבסיס.

יצחק פינדרוס: נכון.

מעין ספיבק: עכשיו אני אתייחס לשאלה למה זה לא מתוקצב בבסיס.

מעין ספיבק: לסוגיית ההסכם הקואליציוני יענה אסף וקסלר.

מעין ספיבק: לשאלה למה זה לא מתוקצב אני אומר שהחלטות ממשלה ככלל, ברגע שהן מתוקצבות על בסיס שנתי, כלומר, ההחלטה היא לשנה אחת, לא מתקצבים אותן בבסיס.

מעין ספיבק: זו המשמעות של החלטת ממשלה.

יצחק פינדרוס: כשאת הגעת לכאן לוועדה, זה היה אחרי החלטת הממשלה ולא לפני.

יצחק פינדרוס: למה השארת את זה ברזרבה?

יצחק פינדרוס: כשאת הגעת לכאן, ההחלטה הזאת כבר הייתה.

יצחק פינדרוס: הרשימה הייתה בפנינו.

מעין ספיבק: אני לא כל כך מבינה.

מעין ספיבק: ברגע שמשהו לא מתוקצב בבסיס, הוא עובר לכאן כפנייה תקציבית.

יצחק פינדרוס: למה ברזרבה?

יצחק פינדרוס: תכתבי שעל פי החלטת ממשלה את מביאה עכשיו לתקצוב.

אלכס קושניר: הכסף הזה לא בבסיס התקציב ולכן מביאים אותו כהעברה תקציבית.

אסף וקסלר: אנחנו כפופים לנוהל היועץ המשפטי לממשלה בנושא הזה, בנושא הכספים הקואליציוניים ואנחנו עובדים לפיו.

אסף וקסלר: הנוהל אומר שכדי להקצות את הכספים לפעילויות הספציפיות, נדרשת חוות דעת משפטית וזה בדיוק הפרוטוקול שאנחנו מבצעים כאן.

יצחק פינדרוס: ההיגיון שאתם אמרתם לנו שעומד מאחורי הדבר הזה וההיגיון שגם כתוב בהחלטת היועץ המשפטי הוא בדיוק כדי לוודא שאחרי שהממשלה מחליטה על בסיס קואליציוני, יש את הקריטריונים המשפטיים המתאימים, יש את חוות הדעת המשפטית המתאימה.

יצחק פינדרוס: כשאתה עושה העתק-הדבק מאותו דבר במשך 17 שנים ואתה מבין שיש צורך כזה, לך כאוצר אין בעיה, תגיד שזה קואליציוני אבל בסוף כשאתה מגיע לוועדה, אתה צריך לבוא בידיים ברורות.

יצחק פינדרוס: ידעת שזה התקציב שהולך להיות, ידעת שזה חלק מהפעילות השוטפת של הממשלה, תכניס אותו כסעיף ביטחון ביהודה ושומרון.

יצחק פינדרוס: תגיד שהוא חד פעמי, שהוא לא קבוע אבל אל תכניס אותו כרזרבה ובסוף תחזור אלי לוועדה.

יצחק פינדרוס: בשביל מה כל המשחק הזה?

אסף וקסלר: זה נובע מהעובדה שאנחנו כפופים לנוהל היועץ המשפטי לממשלה בנושא הזה של הקצאת הכספים הקואליציוניים.

יצחק פינדרוס: הנוהל אומר שהקריטריונים צריכים להיבדק.

יצחק פינדרוס: הם נבדקו ברגע שניתנה חוות הדעת?

יצחק פינדרוס: הם בדיוק כמו ב-2017.

אסף וקסלר: הנוהל אומר שהם נדרשים להיבדק כל פעם מחדש.

אסף וקסלר: ברגע שהם נבדקו, קיבלנו את האישור לכך שניתן להקצות את הכספים, אנחנו באים לוועדה עם הפנייה הזאת ומקצים את הכספים.

ינון אזולאי: יש כאן 140 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: היושב ראש, זה תקציב של רע"מ.

אלכס קושניר: זה לא תקציב של רע"מ.

ינון אזולאי: זה תקציב של רע"מ.

יצחק פינדרוס: מה זה לא תקציב של רע"מ?

יצחק פינדרוס: זה תקציב קואליציוני של רע"מ.

ינון אזולאי: נמצא כאן נציג של רע"מ שיסביר לנו למה הוא הביא את זה?

ינון אזולאי: אני רואה שרק אחמד טיבי נמצא כאן ועד כמה שאני יודע, אחמד טיבי לא מרע"מ.

ינון אזולאי: הוא דואג לרשויות הערביות, זה בסדר, אין לי בעיה.

אלכס קושניר: בוא נדייק.

אלכס קושניר: הסעיף הזה הוא מכוח החלטת ממשלה מספר 550, אם אני לא טועה, שמבוססת על הסכם קואליציוני לצורך צמצום פערים בחברה הערבית.

ינון אזולאי: אין בעיה.

ינון אזולאי: לצורך צמצום פערים בחברה הערבית, בסדר.

ינון אזולאי: אני רק שאלתי ואמרו לי שרע"מ דואג לזה ולא הכחישו את זה כאן.

ינון אזולאי: איפה רע"מ?

ינון אזולאי: למה הוא לא נמצא כאן?

ינון אזולאי: לא אכפת לו מהרשויות הערביות?

ינון אזולאי: יש לי כמה שאלות לשאול אותם.

ינון אזולאי: יכול להיות שאחמד טיבי דואג לרשויות הערביות יותר מהם וזה בסדר.

ינון אזולאי: אני שואל את נציג משרד הפנים.

ינון אזולאי: אולי איתן כהן ב-זו והוא יסביר לנו.

ינון אזולאי: יש כאן 140 מיליון שקלים ואנחנו אומרים שזה בעצם תיקון עוולה ורוצים לחברה הערבית, לרשויות המקומית, ואם זה כך, אני מבקש לדעת איזה רשויות ערביות, בכלל איזה רשויות, נהנות מכל ה-140 מיליון שקלים שרשומים בפנייה הזאת.

ינון אזולאי: אני מבקש לדעת מה הקריטריונים ואחרי שתגיד לי את זה, אני אעבור לשאלה הבאה בנושא הזה.

ינון אזולאי: אני מבקש לדעת פירוט של כל הרשויות שנמצאות שם, גם הערביות, גם שאינן ערביות, ועל פי מה מדדתם אותן כך שהן יכולות לקבל את המענק.

ינון אזולאי: אני הייתי במשרד הפנים ואני יודע מה היו עושים לנו עד שהיינו מביאים מענק איזון, אם הוא יהיה כך או כך, וכאן זה מגיע ממקום קואליציוני.

ינון אזולאי: הכול אפשרי בגלל שמדובר ברע"מ, כי מה הם עושים?

יצחק פינדרוס: עזוב.

יצחק פינדרוס: אני יודע מה הם עושים.

ינון אזולאי: אני רוצה לדעת מה הקריטריונים ואני רוצה לדעת איזה רשויות בפנים.

איתן כהן: שלום.

איתן כהן: החלטת הממשלה 550, תכנית חומש לחברה הערבית, היא המשך של החלטת הממשלה הקודמת שהייתה גם תכנית חומש לחברה הערבית, החלטת ממשלה 922.

איתן כהן: ההחלטה הקודמת העבירה תקציב שוטף לחברה הערבית בשיטה מסוימת וההחלטה הזאת, 550, מעבירה כרגע סכום נמוך יותר אך באותה שיטה.

איתן כהן: מה השיטה.

איתן כהן: אנחנו לקחנו את כלל הרשויות הערביות שאלה רשויות המיעוטים, הרשויות הערביות כולל תשע הרשויות הבדואיות בדרום, לא כולל רשויות דרוזיות בגולן ולא כולל הרשויות הדרוזיות בגליל ובכרמל.

ינון אזולאי: למה?

ינון אזולאי: גם לרשויות הדרוזיות מגיע סיוע ועזרה וגם הן צריכות את המענק הזה.

ינון אזולאי: אנחנו מכירים את הרשויות החלשות האלה.

איתן כהן: אתה צודק.

איתן כהן: אני מסכים אתך במאה אחוזים.

איתן כהן: לכן גם קידמנו החלטה תלת שנתית לחברה הדרוזית בגליל ובכרמל ולחברה הדרוזית בגולן.

איתן כהן: זאת אומרת, הדרוזים בגולן, ארבע רשויות, יקבלו 16 מיליון שקלים על פני כמה שנים, הרשויות הדרוזיות בגליל-כרמל יקבלו 200 מיליון שקלים על פני שנתיים.

איתן כהן: כאן מדובר בהחלטת ממשלה ספציפית.

איתן כהן: יקבלו 140 מיליון שקלים השנה לטובת כל הרשויות הערביות למעט מי שציינתי, לרבות הרשויות הבדואיות בדרום.

איתן כהן: זה יחולק לפי מענק האיזון, לפי נוסחת המענק כאשר באופן יחסי כל רשות תקבל את מה שמגיע לה מתך ה-140 מיליון שקלים.

איתן כהן: אין קריטריון נוסף, אין העדפות ואין מקדמים.

איתן כהן: מה שהרשות מקבלת על פי נוסחת מענק האיזון, זה מה שהיא תקבל מתוך ה-140 מיליון השקלים.

איתן כהן: אני גם אציין למה בחרנו את זה.

איתן כהן: בחרנו את זה דווקא כי לא רצינו להיכנס אל תוך נדבכי הרשויות.

איתן כהן: יש לנו נוסחה וזאת נוסחה שעובדת, יש לנו שיטה שעבדה בשנת 2015 ובשנת 2016 עת חילקנו יחד 350 מיליון שקלים.

איתן כהן: אמרנו שכדי לחסוך מאתנו את כל הלחצים שיכולים לבוא, נשתמש בדיוק באותה שיטה ובדיוק באותה דרך וזה מה שהחלטנו לגבי ה-140 מיליון השקלים.

איתן כהן: אני אציין שזה לא רק משרד הפנים אלא זו הייתה החלטה משותפת של משרד הפנים, משרד האוצר והמשרד לשוויון חברתי.

ינון אזולאי: כמה רשויות מקבלות ונהנות ממענק האיזון הזה?

איתן כהן: ממענק האיזון נהנות כ-190 רשויות.

ינון אזולאי: מה-140 מיליון השקלים?

איתן כהן: לא.

איתן כהן: התחלתי מכלל אל הפרט.

איתן כהן: אני בודק את זה ואני אדייק לך ואומר לך בדיוק את המספר.

איתן כהן: 72 רשויות מקומיות.

ינון אזולאי: מהמגזר הערבי?

איתן כהן: כן.

ינון אזולאי: הווה אומר שקצת יותר משליש מקבלות את זה.

ינון אזולאי: אני מבקש ראשית לדעת מה הקריטריון שהביא אותם ליותר משליש.

ינון אזולאי: ושנית, אני מבקש לדעת איזה רשויות.

ינון אזולאי: לפני שמאשרים דבר כזה, חשוב לי לדעת איזה רשויות.

ינון אזולאי: אני רוצה לדעת שאין לי אפליה בתוך המגזר הערבי, בתוך הרשויות הערביות.

ינון אזולאי: אני אומר שתעביר לרשויות המקומיות הערביות, אני בעד להעביר להן ומי כמוני מכיר את משרד הפנים ואתה יודע כמה עשינו בתקופתו של אריה דרעי עבור המגזר הזה בכללותו.

אלכס קושניר: אמרת, 350 מיליון.

ינון אזולאי: אין לנו עניין שלא לתת להן את זה אלא יש לנו עניין לתת להן אבל אני רוצה לדעת האם באמת כל הרשויות מקבלות כמו שצריך או שלא ואלה רק רשויות שנבחרו על פי הכספים הקואליציוניים של רע"מ.

איתן כהן: חס ושלום.

איתן כהן: כל הרשויות.

אלכס קושניר: הוא אמר לך.

ינון אזולאי: איתן, זאת לא הבעיה אתך.

ינון אזולאי: שלא תבין לא נכון.

ינון אזולאי: אתה אדם ישר ואני לא צריך להגיד לך את זה.

אלכס קושניר: אם אתה כל כך מחמיא לאיתן, הוא נתן תשובה מאוד ברורה.

אלכס קושניר: הוא אמר שכל הרשויות הערביות פרט לרשויות דרוזיות שנמצאות בגולן ובגליל.

אלכס קושניר: איתן, אני מדייק?

איתן כהן: כן.

אלכס קושניר: והן מקבלות את זה על פי נוסחת מענק האיזון.

אלכס קושניר: זאת אמרת, אין כאן שום אפליה.

אלכס קושניר: זה הכי נקי שיכול להיות.

יצחק פינדרוס: אני רוצה עוד שתי שאלות הבהרה.

יצחק פינדרוס: כשאתה אומר שזה היה בהמשך לתכנית החומש הקודמת, אני שואל - בשנת 2020, כמה כסף נוסף על מה שלא היה להם ב-2020 וב-2019?

יצחק פינדרוס: שאלה שנייה שאני רוצה לשאול היא לאיזה אחוז מנוסחת מענק האיזון זה מביא את אותן 74 רשויות ומשאיר את ה-70 האחרות כאשר ביחס ל-70 האחרות, לאיזה אחוז זה מביא אותן?

יצחק פינדרוס: זאת אומרת, כמה ה-74 אחוזים האלה מגיעים לכמה אחוזים מהנוסחה ומה נשארים ה-70 הנוספים במסגרת הנוסחה?

איתן כהן: אני אמפה את השאלות בקול.

איתן כהן: ברשותך, אני זוכר רק את השאלה השנייה.

איתן כהן: אתה יכול לחזור על השאלה הראשונה?

יצחק פינדרוס: כן.

יצחק פינדרוס: כשאתה אומר שזאת הייתה תכנית חומש קודמת, כמה כסף נוסף לרשויות האלה.

איתן כהן: כן.

איתן כהן: אני זוכר.

איתן כהן: תכנית החומש הקודמת קבעה בשנה הראשונה 200, בשנה השנייה 150 והיא גם קבעה שתקום ועדה שתדון בנוסחת מענק האיזון כדי לבחון את קריטריוני מענק האיזון.

איתן כהן: היה סוג של סיכום בו אמרנו שאנחנו נותנים שנה ראשונה ושנה שנייה תגבור שוטף ואנחנו סומכים שככל שאנחנו נדייק את נוסחת המענק, הרשויות המוחלשות במדינה, רשויות סוציו 1 עד 4, 1 עד 5, יזכו לנתח גדול יותר גדול יותר ממענק האיזון ובאמת כך היה.

איתן כהן: לא באותם ממדים של 200-150 מיליון אבל כך היה.

איתן כהן: בתכנית החומש הקיימת יש סעיפים דומים.

איתן כהן: הוחלט על 140 מיליון שקלים השנה, 200 מיליון שקלים בשנה הבאה - זאת אומרת, בערך אותו יחס כמו תכנית החומש הקודמת - אבל ההבדל הוא שבהחלטת הממשלה הקיימת יש סעיף שתקום ועדה שתדון בנוסחת מענק האיזון באותה ידיעה שכאשר אנחנו עכשיו נשב ונדייק עוד יותר את הנוסחה, שוב הרשויות המוחלשות יקבלו יותר מסך עוגת המענק.

איתן כהן: היום רשויות ערביות מקבלות 40 אחוזים ממענק האיזון, מענק האיזון עומד על 3.3 מיליארדי שקלים.

איתן כהן: הן מקבלות כ-40 אחוזים.

איתן כהן: רשויות סוציו 1 עד 5 או 1 עד 4 מקבלות כ-50 אחוזים מהמענק.

איתן כהן: זאת אומרת, אנחנו שם.

איתן כהן: חלק גדול מהמענק הולך לרשויות המוחלשות ואנחנו רוצים להמשיך בכיוון הזה.

איתן כהן: אני אציין את הסעיף השלישי שמעין ספיבק מכירה היטב.

איתן כהן: התקציב הזה של 200 מיליון השקלים של הרשויות הערביות שיהיה מהשנה השנייה ואילך, יתקזז אל מול שינויים שיקומו במענק האיזון.

יצחק פינדרוס: אני בכוונה חידדתי.

יצחק פינדרוס: 2020-2019, הרשויות האלה קיבלו 140 מיליון שקלים פחות מאשר הן יקבלו ב-2021?

יצחק פינדרוס: זאת השאלה שלי.

איתן כהן: הן יקבלו השנה יותר מאשר קיבלו שנתיים קודם.

יצחק פינדרוס: הן קיבלו ב-2020-2019 פחות מ-140 מיליון השקלים שיקבלו השנה?

איתן כהן: לא מספר במספר אבל פחות.

איתן כהן: כן.

יצחק פינדרוס: כמה פחות?

איתן כהן: אנחנו הקצינו את מענק האיזון לשנה הזאת, הקצינו אותה בתחילת השנה והן עכשיו יקבלו 140 מיליון שקלים.

יצחק פינדרוס: אני שואל על 2020.

יצחק פינדרוס: עזוב את 2021.

יצחק פינדרוס: כמה הרשויות האלה, אם אני לוקח את 74 הרשויות, קיבלו ב-2020 והאם 2021 זה עוד 140 או קצת פחות?

איתן כהן: אני אומר לך עוד חמש שניות.

איתן כהן: ב-2020 המענק שלהן עמד על מיליארד ו-190.

איתן כהן: בשנת 2021 המענק שלהן עומד על מיליארד ו-187.

איתן כהן: זאת אומרת, המענק שלהן מופחת בכשלושה מיליון שקלים.

איתן כהן: עכשיו תהיה להן תוספת, תגבור תקציב שוטף, של 140 מיליון שקלים.

אלכס קושניר: זאת אומרת, הפער הוא 137 מיליון שקלים.

יצחק פינדרוס: עכשיו לשאלה השנייה שלי.

יצחק פינדרוס: בנוסחה, לכמה אחוזים מהנוסחה הן מגיעות אחרי ה-140 מיליון שקלים?

יצחק פינדרוס: כמה אחוזים מהנוסחה יהיו הרשויות האחרות?

איתן כהן: למה אתה מתכוון בשאלה?

איתן כהן: אני לא כל כך מבין אותה, ברשותך.

יצחק פינדרוס: כשאתה מוסיף על הנוסחה, אתה אומר שלפי הנוסחה הוא צריך לקבל לצורך העניין, אם אני אחשב מאה אחוזים מהנוסחה לכל הרשויות, אתה אומר 3.5 מיליארד שקלים יש היום לרשויות ואתה צריך 4 מיליארד שקלים.

יצחק פינדרוס: אתה כמשרד הפנים פונה למשרד האוצר ואומר שאתה צריך 4 מיליון שקלים.

יצחק פינדרוס: קיבלת עוד 140 מיליון שקלים.

יצחק פינדרוס: זה אומר ש-74 הרשויות האלה, מה הממוצע אליו הן מגיעות עכשיו לפי הנוסחה?

יצחק פינדרוס: 84 אחוזים?

יצחק פינדרוס: 92 אחוזים?

יצחק פינדרוס: מה הממוצע אליו הן מגיעות ולאיזה אחוז מגיעה רשות דומה ב-70 הנותרות?

יצחק פינדרוס: ממוצע.

איתן כהן: אני רוצה לדייק משהו.

איתן כהן: אין קשר ישיר בין מענק האיזון, נוסחת המענק, תקנת מענק האיזון ל-140 מיליון השקלים המדוברים.

איתן כהן: 140 מיליון השקלים המדוברים מחולקים על בסיס הנוסחה.

איתן כהן: זאת אומרת, לקחתי נוסחה שעובדת, בדיוק כפי שאמרת.

איתן כהן: 4 מיליארד, זה המודל, 3.3 מיליארד – זה מה שאני מקבל וזה מה שאני מחלק לרשויות.

איתן כהן: לקחתי את אותה נוסחה לעולם אחר, לתקציב אחר, לתקנה אחרת, לעולם אחר לגמרי והחלתי אותה על 140 מיליון שקלים.

איתן כהן: השתמשתי בתקנה שעובדת כאן, לעולם שהוא כאן.

איתן כהן: לכן הוא לא משפיע באופן ישיר.

איתן כהן: מה שאני כן יכול להגיד זה שמענק המודל של רשויות החברה הערבית הוא מיליארד ו-475 כאשר בפועל הן מקבלות, כפי שאמרתי, מיליארד ו-187.

יצחק פינדרוס: פלוס 140 מיליון שקלים.

איתן כהן: אני עושה את התחשיב ב-לייב.

איתן כהן: אלה היתרונות של ה-זום.

איתן כהן: זאת אומרת, הם עומדים היום על אחוז מימוש ממוצע של 80 אחוזים.

יצחק פינדרוס: ובלי ה-140 מיליון שקלים?

איתן כהן: בלי ה-140 מיליון שקלים, אם אני מוסיף את ה-140, הם יעמדו על 89 אחוזים.

יצחק פינדרוס: יפה.

יצחק פינדרוס: עכשיו לגבי הרשויות האחרות.

יצחק פינדרוס: נעבור לצד השני של המפה.

יצחק פינדרוס: על כמה הן עומדות היום?

איתן כהן: אתה מתכוון רק הייעודיות?

יצחק פינדרוס: ה-70 שנותרו לך.

יצחק פינדרוס: יש לך 150, מינוס 74, נשארו לך 66.

יצחק פינדרוס: לגבי ה-66.

יצחק פינדרוס: אני יודע שמענק הבירה לא קשור לזה.

יצחק פינדרוס: אני בוגר עיריית ירושלים.

יצחק פינדרוס: אני שואל על 66 הרשויות המקומיות.

איתן כהן: אנחנו מדברים כרגע בכלל הרשויות האחרות.

איתן כהן: הממוצע, יש כמובן למעלה ולמטה, עומד על כ-83 אחוזים.

יצחק פינדרוס: אמרת 150 רשויות.

יצחק פינדרוס: כמה רשויות זכאיות למענק, 150 או 190?

איתן כהן: 190.

יצחק פינדרוס: אז הכלל האחר עומד על 83 אחוזי מימוש וכאן על 89 אחרי ה-140.

אחמד טיבי: ברשותכם, שאלה.

אחמד טיבי: הפנייה הזאת היא פנייה מרוכזת שכוללת גם 140 מיליון שקלים מענקי איזון לרשויות הערביות ו-4 מיליון שקלים לוועד מתנחלי חברון ועוד 20 מיליון שקלים - - -

ינון אזולאי: מתיישבי חברון.

יצחק פינדרוס: לצורכי ביטחון של אותם ערבים.

יצחק פינדרוס: אנחנו נותנים כסף לערבים לתקוף.

אחמד טיבי: זאת הכותרת.

אחמד טיבי: אחר כך תפרשן.

ינון אזולאי: אתה רוצה את כל ה-140?

יצחק פינדרוס: 20 מיליון לצורך ביטחון.

אלכס קושניר: אתם יכולים לנהל את הוויכוח הזה בהתייעצות סיעתית ולא עכשיו?

אחמד טיבי: האם בפנייה המרוכזת הזאת יש יחד את ה-140 מיליון שקלים של מענקי האיזון לרשויות הערביות, 4 מיליון שקלים להתנחלויות בחברון, ו-20 מיליון שקלים - - -

יצחק פינדרוס: לצורכי ביטחון ביהודה ושומרון.

אחמד טיבי: להתנחלויות בגדה.

יצחק פינדרוס: ליישובים.

אחמד טיבי: אני רוצה תשובה.

אלכס קושניר: התשובה היא כן.

אלכס קושניר: אתה קורא את הפנייה.

אחמד טיבי: רציתי שהציבור ישמע.

יצחק פינדרוס: אנחנו צריכים לאבטח.

יצחק פינדרוס: אתם נותנים כסף למחבלים ואנחנו צריכים מישהו שיתמגן.

אחמד טיבי: לא זכור לי שהעברתי לך כסף.

יצחק פינדרוס: אנחנו צריכים להתמודד עם זה.

יצחק פינדרוס: אין לנו ברירה.

אלכס קושניר: מספיק.

ינון אזולאי: אני רוצה לשאול את איתן.

ינון אזולאי: ביקשתי אם אפשר לשלוח את רשימת היישובים, כל ה-190 ישובים, מתוכם ה-72 רשויות ערביות.

מעין ספיבק: כבר נשלח לוועדה.

ינון אזולאי: יופי.

ינון אזולאי: אני אשמח.

ינון אזולאי: אנחנו בטח נראה את זה במהלך הרביזיה.

אחמד טיבי: רשימה מפורטת?

אחמד טיבי: כל ישוב, כמה הוא מקבל?

ינון אזולאי: יש שם רשימה מפורטת?

מעין ספיבק: לא.

מעין ספיבק: נתבקשנו לשלוח את כלל הרשימה של היישובים.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים כמה מועצות יש.

אלכס קושניר: איתן, יש לכם את החישוב לפי הנוסחה?

איתן כהן: כן.

איתן כהן: יש.

אלכס קושניר: אתם יכולים להעביר את זה?

איתן כהן: בשמחה.

איתן כהן: אני עושה את זה ב-לייב.

אלכס קושניר: תעבירו את זה למייל של ועדת הכספים וזה יופץ לחברי הכנסת.

ינון אזולאי: הדבר הנוסף.

ינון אזולאי: איתן, אני מבין מדיונים שעלו במשרד הפנים, ואמרתם שזו גם החלטה של משרד האוצר, לתקצב את הרשויות הערביות מאחר שצריך לעשות תיקון.

ינון אזולאי: אני מסכים לכל.

ינון אזולאי: השאלה – ואני בטוח שגם היא עלתה – האם ביישובים במועצות האזוריות ביהודה ושומרון, האם שם לא צריך להעלות את המענק שאתם נותנים של 34 מיליון שקלים, מענק ביטחון?

איתן כהן: רציתי אז את זכות הדיבור.

איתן כהן: עכשיו כשאתה שואל, אני רוצה לדייק את מה שנאמר.

איתן כהן: יש החלטת ממשלה מענקים ביטחוניים ליהודה ושומרון שעומדים על 34.5 מיליון שקלים וכך זה כבר תקופה ארוכה מאוד.

איתן כהן: זו החלטת ממשלה.

ינון אזולאי: זה מה שמעין אמרה.

איתן כהן: זה דבר אחד.

איתן כהן: אחרי כן יש את התקציב הקואליציוני שהוא 24 מיליון שקלים – 20 מיליון שקלים לטובת מענק ביטחוני למועצות אזוריות ועוד 4 מיליון שקלים לטובת ועד מקומי חברון.

איתן כהן: זאת אומרת, מבחינת מענקי הביטחון אתה מדבר על 34,5 ועוד 20, שזה פר אקסלנס מענק ביטחוני, כך שאתה כבר ב-55.5 מיליון שקלים.

איתן כהן: יש לך גם את התקציב לחברון ואל לנו לשכוח שיש במשרד הפנים גם תקציב בסיס ליהודה ושומרון.

איתן כהן: זאת אומרת, בתוך העולם של המענק הביטחוני למועצות אזוריות, למשרד הפנים כבר יהיה סכום של עוד 12 מיליון שקלים און טופ.

ינון אזולאי: אתה בעצמך אומר שיש את ה-24 מיליון שקלים שהם תקציב קואליציוני, מתוכם 4 מיליון שקלים ליישוב חברון.

איתן כהן: זה 24.

איתן כהן: זה 20 פלוס 4.

ינון אזולאי: כן.

ינון אזולאי: 20 פלוס 4 ליישוב חברון.

ינון אזולאי: אני שואל אותך, ואתה מסביר לנו שאלה 54 מיליון, האם לא הגיע הזמן את ה-24 מיליון הנוספים לשים בבסיס ולא צריך את זה בתקציב קואליציוני?

איתן כהן: ברשותך, אתה פורץ לדלת פתוחה.

איתן כהן: אני אשמח להפנות את אותה השאלה גם לנציגים שלנו במשרד האוצר.

איתן כהן: אני אומר את זה בחיוך בגלל שאנחנו השנה הגדלנו את הבסיס של המענקים הביטחוניים ליהודה ושומרון.

איתן כהן: זה קודם כל.

איתן כהן: רצינו יותר, קיבלנו פחות.

איתן כהן: אני יכול להגיד לך שזו עמדת המנכ"ל והשרה להגדיל את זה עוד יותר ואני מעדכן את אחינו, חברינו, באגף התקציבים שזה יידון.

יצחק פינדרוס: פעם קראו לזה מענק אוסלו.

יצחק פינדרוס: זה היה התקציב הקואליציוני.

אלכס קושניר: אנחנו חצי שעה דנים בפנייה הזאת.

אלכס קושניר: אני מבין הכול אבל יש כאן שאלות שלא קשורות לא לאיתן ולא לנציגים של האוצר.

יצחק פינדרוס: אני אומר לך שאני בעד לעצור את זה אחת ולתמיד ולהפסיק את המשחק הזה.

אלכס קושניר: השאלה האם זה צריך להיות בבסיס או לא צריך להיות בבסיס, זאת לא שאלה לאנשי המקצוע.

ינון אזולאי: למה?

אלכס קושניר: זו שאלה לקובעי המדיניות.

ינון אזולאי: לא נכון.

אלכס קושניר: אנחנו חיכינו לבצלאל סמוטריץ'.

ינון אזולאי: רגע.

ינון אזולאי: השאלה שנשאלה הייתה פשוטה והיא האם לא הגיע הזמן לשים את זה בבסיס.

ינון אזולאי: בסופו של דבר גם קובעי המדיניות באים למשרד האוצר או לאותם פקידים ושואלים אותם האם זה צריך להיות בבסיס או לא צריך להיות בבסיס ואז מתחילים את הוויכוח.

ינון אזולאי: אגב, זה הוויכוח שלנו לדורות עם התקציבים שלנו.

ינון אזולאי: עכשיו אומר איתן שגם הם בדעה – משרד הפנים בדעה – שתקציב הביטחון יהיה - - -

אלכס קושניר: כן, אבל תקציב 2022-2021 כבר נקבע.

אלכס קושניר: תקציב 2023, עת נדון בו, נביא את זה.

אלכס קושניר: אני עכשיו לא יודע להכניס שום דבר לבסיס התקציב ואתה יודע את זה.

ינון אזולאי: לגבי החופים.

ינון אזולאי: יש כאן 5 מיליון שקלים עבור הסדרת הטיפול בחופי הרחצה.

ינון אזולאי: איזה חופי רחצה?

ינון אזולאי: על כמה זה פרוס?

ינון אזולאי: האם החופים הנפרדים בפנים?

ינון אזולאי: תן לי קצת פרטים על מה שקורה שם.

יצחק פינדרוס: משרד הפנים אמר שכן.

איתן כהן: משרד הפנים מתקצב כל שנה את כלל הרשויות בבעלותן רצועת חוף ים תיכון - לא כנרת שמתוקצבת בצורה נפרדת - למעט אצל רשויות איתנות.

איתן כהן: אנחנו מחלקים תקציב שהוא שוטף על פי תכנית עבודה שנוגעת בפיקוח, במצילים, בשכר, בניקיון, על בסיס נוסחה קריטריונאלית.

איתן כהן: כאן מדובר בתוספת תקציבית.

איתן כהן: כל שנה אנחנו מתקצבים כ-12 מיליון שקלים וכאן מדובר על תוספת של כ-5 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: לגבי החופים הנפרדים שנמצאים, בכל הרשויות האלה אתם בודקים שגם החופים הנפרדים נמצאים בתקצוב הזה וכי הם מתוקצבים כמו שצריך?

ינון אזולאי: אני דיברתי עם רשויות וביקשתי מהן למשל לגבי פתיחת חופים נפרדים, הן היו מתחמקות ולא נותנות לנו לפתוח חוף נפרד.

ינון אזולאי: כשהיינו באים – גם כשהיה חוף נפרד - והיינו מבקשים לטפל בו, היה צריך לעשות שמיניות באוויר כדי לדאוג להן לכסף עבור החוף הנפרד.

ינון אזולאי: החוף הנפרד באותה עיר, מבחינתם הוא תמיד איזשהו סוג ב'.

ינון אזולאי: השאלה אם יש לכם מנופים מתוך הכסף הזה ולהגיד להם שאם הם לא מחלקים גם לחוף הנפרד, לא תוכלו לשפץ או לתחזק את החוף הכללי.

איתן כהן: אנחנו משתדלים, וכך אנחנו נוהגים, לתת עצמאות לרשות המקומית לקבל את ההחלטה.

איתן כהן: אם אנחנו מקבלים שדר מסוים מהרשות המקומית או מחבר מועצה או מנציג ציבור או מאזרח שיש חוסר הגינות בחלוקה, זה נושא שאנחנו בודקים.

איתן כהן: זה משהו שלא חווינו מול הרשויות המקומיות.

איתן כהן: אנחנו כן מקבלים את תכניות העבודה ואנחנו רואים מה מתוכנן.

איתן כהן: אנחנו כן מוודאים אל מול מנהלי החופים ברשויות המקומיות שהכול מטופל, גם מבחינת מצילים וגם מבחינת ניקיון.

איתן כהן: זה כן דבר שחשוב לנו אבל אנחנו לא נוהגים בסוג של מערך של סנקציה או אנחנו דורשים א' ו לא ב'.

איתן כהן: אנחנו כן מאפשרים לרשות המקומית לקבל את ההחלטה בנושא הזה.

ינון אזולאי: לפני שאני מסיים, אני רוצה לומר לך תודה רבה.

ינון אזולאי: החזקנו אותך עכשיו עם השאלות מסיבה אחת פשוטה, כי ידעתי שטרחת ומהבוקר אתה מחכה לרגע הזה.

ינון אזולאי: לכן לא היה נעים לזרוק לך משהו קטן אלא הייתי חייב לשאול את כל השאלות ולשמוע אותך.

אלכס קושניר: בצלאל, בעקבות המכתב שלך, לחלק מהשאלות שלך כבר ניתנו תשובות בוועדה אבל היות והיה חשוב לך להגיע, אז תשאל עוד פעם ונענה.

בצלאל סמוטריץ': יש מענקי איזון קיימים, יש נוסחת מענקי איזון, מענקי איזון תמיד נועדו לצמצם פערים והם ניתנים לרשויות שזקוקות להם בהתאם לקריטריונים.

בצלאל סמוטריץ': קודם כל, להבין מה ההצדקה לאיזשהו קריטריון חדש.

בצלאל סמוטריץ': לי נראה שזאת קצת גזענות לדבר על ערבים.

בצלאל סמוטריץ': ערבים, אז מגיע להם.

בצלאל סמוטריץ': בסוף יש מאפיינים כלכליים ויש גם מדדים סוציו-אקונומיים, יש דירוג של אופן הניהול התקציבי של כל רשות.

בצלאל סמוטריץ': קודם כל, להבין מה בדיוק ההצדקה לתקנה החדשה.

בצלאל סמוטריץ': האם זאת באמת תקנה חדשה או שזה הולך לאותה תקנה של מענקי איזון?

בצלאל סמוטריץ': האם משנים את הנוסחה של מענקי האיזון, מה שאולי יביא אחר כך לפגיעה ברשויות אחרות שלי הנוסחה הנוכחית מגיע להן.

אלכס קושניר: התשובה היא לא.

אלכס קושניר: אני אתן לאיתן לענות לך.

בצלאל סמוטריץ': אני אשאל את כל השאלות.

בצלאל סמוטריץ': אני מניח שהוא יענה על הכול.

בצלאל סמוטריץ': מה הקריטריונים?

בצלאל סמוטריץ': עדיין לא נשלחה אלינו רשימת המועצות המקומיות.

אלכס קושניר: היא צריכה להישלח עכשיו.

בצלאל סמוטריץ': השאלה גם מה הקריטריונים.

בצלאל סמוטריץ': אני מניח שבמדינת חוק דמוקרטית מתוקנת אי אפשר לקחת רשימה ולהחליט במי יחפוץ המלך ביקרו ולמי נותנים ואיזה סכום.

בצלאל סמוטריץ': אם כן, מה הקריטריון שעל בסיסו נקבעו הסכומים האלה?

בצלאל סמוטריץ': האם חלק מן הרשויות האלה נמצאות בתכניות הבראה?

בצלאל סמוטריץ': השאלה החשובה ביותר בעיני היא מה הרשויות הולכות לעשות עם הכסף ומה הם מנגנוני הפיקוח והבקרה שלנו שהכסף הזה לא מגיע אחר כך לפשיעה ולטרור.

בצלאל סמוטריץ': עיינו ערך משטרת אל חריסה בכפר קאסם, אותה משטרת דת אלימה שהיא זכיינית של הרשות המקומית ומתוקצבת מכספי הרשות המקומית ואנחנו יודעים שזה עובד כך לא ברשות אחת ולא בשתיים וזה מטריד מאוד.

אלכס קושניר: איתן, אני מבקש תשובה לקונית לשאלות ששאל חבר הכנסת סמוטריץ' כי על חלק מהדברים כבר ענית כאן אבל יש פה גם שאלות חדשות.

איתן כהן: קודם כל, משרד הפנים מתקצב לא מעט החלטות ממשלה ובלא מעט מהחלטות הממשלה יש תקציב לשוטף.

איתן כהן: זאת אומרת, עוטף עזה, מענקי יהודה ושומרון, ירוחם.

איתן כהן: כאן מדובר על תכנית חומש לחברה הערבית, לחברה הדרוזית בגולן, לחברה הדרוזית בגליל.

איתן כהן: יש תגבור לתקציב השוטף של הרשויות המקומיות וכך גם כאן.

בצלאל סמוטריץ': אבל ביהודה ושומרון זה ממש לא המצב.

בצלאל סמוטריץ': לדוגמה, המענקים הביטחוניים, אתם דרשתם טבלאות מסודרות בדיוק של הוצאות הביטחון של כל רשות ולפי זה קבעתם את זה.

בצלאל סמוטריץ': היו כאן מדדים של גודל הרשות, מספר היישובים, רמת האיום והסיווג שלה, מרכיבי המענה.

בצלאל סמוטריץ': לא נתתם כסף לשוטף ויאללה, לכו תקנו בזה קרטיבים.

איתן כהן: נכון.

איתן כהן: זו שאלה מאוחרת יותר.

איתן כהן: אני אגיע גם אליה.

איתן כהן: רק להגיד שהנושא הזה של תגבור תקציב שוטף לקבוצת אוכלוסייה, הוא לא חדש.

איתן כהן: משהו שצוין כאן ואני אציין אותו שוב.

איתן כהן: אנחנו לקחנו את נוסחת מענק האיזון הקיימת, את מה שמקבלות הרשויות על פי הנוסחה הקיימת וחילקנו את ה-140 מיליון שקלים.

איתן כהן: בלי מקדמי העדפה, בלי קריטריונים נוספים, בלי תנאי סף, לקחנו את מה שביצענו ב-2015 וב-2016, אותה שיטה, השתמשנו עכשיו לתקציב המדובר.

איתן כהן: אותו הדבר.

איתן כהן: לא שינינו כלום.

איתן כהן: זה לא יפגע באף אחד.

איתן כהן: לא שינינו אף נוסחת על, אף נוסחה אחרת לטובת הסוגיה הזאת.

בצלאל סמוטריץ': אז למה אתם אומרים שזה 140 מיליון שקלים לרשויות הערביות?

בצלאל סמוטריץ': אם זרקת את זה לתוך התקנה של מענקי האיזון, זה מתחלק לכל הרשויות.

איתן כהן: לא עשיתי את זה.

איתן כהן: החלטת הממשלה דורשת שזה ייכנס לתוך תקנה ייעודית וכך זה מבוצע.

איתן כהן: זה לא דרך תקנת המענק אלא אך ורק החלתי את הנוסחה שעובדת ושאין עליה מחלוקות תוספתיות מאשר אלו המוכרות לנו והחלתי אותה על הכסף.

בצלאל סמוטריץ': זאת אומרת שהרשויות הערביות יקבלו עכשיו פעמיים מענק איזון, פעם אחת מתקנת האיזון ופעם שנייה מהתקנה הזאת.

איתן כהן: הן יקבלו את מענק האיזון שלהן ויקבלו תקציב נוסף לתגבור תקציבן השוטף.

בצלאל סמוטריץ': שהוא בנוי על אותה נוסחה.

אחמד טיבי: בגלל הגירעון המצטבר.

בצלאל סמוטריץ': אם כן, למה זה לא כפל תמיכות?

בצלאל סמוטריץ': הרי לתת לאותה מטרה משני מקורות, זה אסור לפי חוק התקציב.

בצלאל סמוטריץ': חוק יסודות התקציב, סעיף 3(א).

אלכס קושניר: אבל זה לא סעיף 3(א).

אלכס קושניר: אלה לא תמיכות.

מעין ספיבק: התשובה היא שגם עם התקציב הזה וגם אם היו משלשים את התקציב הזה, לא היית מגיע לתמיכה המלאה של מודל מענק האיזון.

מעין ספיבק: כל הרשויות כיום מקבלות פחות מ-90 אחוזים.

אלכס קושניר: יותר מזה.

אלכס קושניר: התקציב הזה – ואמר את זה איתן – הייתה כבר החלטת ממשלה דומה בשנים הקודמות, שם היה כסף תוספתי בדיוק באותה נוסחה.

אלכס קושניר: אם כן, לא משנים כאן כלום.

אלכס קושניר: לא מחדשים כאן כלום.

בצלאל סמוטריץ': אבל אז המשמעות היא שזה לא צמצום פערים.

בצלאל סמוטריץ': זאת סתירה מיני ובי.

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: זה כן צמצום פערים.

אלכס קושניר: לוקחים כסף ומוסיפים.

בצלאל סמוטריץ': תהיה אתי רגע.

בצלאל סמוטריץ': אם אתה אומר לי שמחילים את אותה נוסחה של מענק האיזון, הרי מענק האיזון הוא סוג של צמצום פערים.

בצלאל סמוטריץ': זאת הנוסחה.

בצלאל סמוטריץ': הנוסחה לוקחת פרמטרים ובסוף מדרגת את הרשויות.

בצלאל סמוטריץ': נכון, יש גם מרכיבי איתנות כי אנחנו לא רוצים לזרוק כסף למקומות שסתם ילך לפח, אבל בסוף מענק האיזון נותן לרשויות החלשות יותר.

בצלאל סמוטריץ': אם אתה רוצה באמת לצמצם פערים, תזרוק את הכסף לתקנה הרגילה.

בצלאל סמוטריץ': לא תזרוק אלא תשים אותו בתקנה הרגילה של מענק האיזון, כולם, כל מי שצריך, זה לא כולם אלא כל מי שצריך.

בצלאל סמוטריץ': הרי אם יש רשות יהודית מאוד מאוד חלשה, למה היא צריכה לקבל פחות ממה שמקבלת רשות ערבית יותר חזקה ממנה שהייתה מדורגת נמוך יותר בנוסחה של מענק האיזון?

מעין ספיבק: ככלל, כאשר הממשלה מקבלת החלטה של עדיפות לאומית, היא מזהה שיש מקום לייחד איזשהו אזור, סקטור, כל קבוצה על סמך קריטריונים מסוימים ולתת לה סיוע ביתר.

בצלאל סמוטריץ': תסבירו את הרציונל כאשר מדובר על ערבים.

בצלאל סמוטריץ': כאשר מדובר על עוטף עזה, הוצאות הביטחון כי הם ליד עזה והם חוטפים טילים.

בצלאל סמוטריץ': כאשר מדובר על יהודה ושומרון, כמו שאמרתי, זה יותר הוצאות.

מעין ספיבק: אני מציעה לקרוא את כל דברי ההסבר של העדיפות הלאומית לחברה הערבית והם יסבירו לך באילו דרכים מייחדים את החברה הערבית.

מעין ספיבק: מבינים שיש להם קריטריונים שמייחדים אותם ומקשים עליהם יותר בהתנהלות, בצמצום פערים, בהזדמנויות תעסוקה, בהכנסות לרשויות המקומיות ועוד ועוד.

מעין ספיבק: באופן כללי, כאשר יש החלטת ממשלה של עדיפות לאומית, המשמעות היא שלא מסייעים לכל הרשויות בעלות אותם קריטריונים אלא למרות שיש עוד רשויות בסוציו אקונומי 1 או 2, מסייעים רק לרשויות הערביות שנמצאות בסוציו אקונומי 1.

מעין ספיבק: האם יש כאן עניין של אפליה?

מעין ספיבק: זאת המשמעות של עדיפות לאומית.

מעין ספיבק: זאת הפרורוגטיבה של הממשלה בהקשר הזה.

מעין ספיבק: לכן אתה לוקח את הרשויות הערביות ואתה מצמצם בתוך הקבוצה הזאת שכבר הבנת שאתה נדרש לתת לה משאבים מיוחדים, כך הממשלה החליטה – אתה נותן, בתוך הקבוצה הזאת אתה מצמצם את הפערים ביניהן ובין כלפי כלל הרשויות האחרות.

מעין ספיבק: אם תרצה, נוכל לעבור על כל הפירוט של ההסבר המקצועי לפרק העדיפות הלאומית.

בצלאל סמוטריץ': תאמיני לי שקראתי.

בצלאל סמוטריץ': אני רוצה להסביר לך את הכשל האינהרנטי שבטיעון.

בצלאל סמוטריץ': קשר לוגי.

בצלאל סמוטריץ': שוויון הוא שוויון רלוונטי וזה בסדר גמור, זה יחס שווה לשווים ויחס שונה לשונים.

בצלאל סמוטריץ': מותר לתעדף על בסיס שונו ת רלוונטית.

בצלאל סמוטריץ': אם הייתם אומרים שיש לכם כאן קריטריונים אחרים שהם רלוונטיים לשונות של החברה הערבית, והחברה ערבית, לשיטתכם, סובלת מחסכים בתחומים מסוימים ובחסכים האלה אתם הולכים לטפל ואותם אתם הולכים לתקצב.

בצלאל סמוטריץ': אבל אז הקריטריונים צריכים להיות רלוונטיים.

בצלאל סמוטריץ': כשאת אומרת שאת לוקחת את הקריטריונים של מענקי האיזון, בקריטריונים של מענקי האיזון החברה הערבית לא מקבלת יותר ולא מקבלת פחות.

בצלאל סמוטריץ': אם נמדוד את החברה הערבית אל מול החברה היהודית, קחי שתי רשויות אחת מול השנייה על בסיס הקריטריונים של מענק האיזון – אין חולשה עודפת של הרשויות הערביות כי אם אן, הן ממילא היו מקבלות בתוך הנוסחה של מענקי האיזון תקציב עודף.

ינון אזולאי: הרשויות החרדיות יש להן סוציו 1, 2.

אחמד טיבי: חבר הכנסת סמוטריץ', ההנחה הזאת לא נכונה.

אחמד טיבי: יש גירעון ולכן נתנו להם 140 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: אנחנו נגיד את זה גם לגבי הרשויות החרדיות ולא נתנו להן.

בצלאל סמוטריץ': נניח שהיית אומר שבחברה הערבית קטיגורית יש פחות שטחי תעשייה ומסחר, פחות הכנסות מארנונה.

אחמד טיבי: בדיוק.

בצלאל סמוטריץ': עכשיו לוקחים תקנה ונותנים שיפוי לרשויות הערביות בגלל שיש להן פחות שטחי מסחר.

בצלאל סמוטריץ': אז הקריטריונים הם לא קריטריונים של מענקי איזון.

בצלאל סמוטריץ': לוקחים את הרשויות הערביות, בודקים את שטחי המסחר בכל אחת מהן, בודק קריטריונים שמתאימים.

אחמד טיבי: כמה פעמים מתחנו ביקורת על הנוסחה?

אלכס קושניר: רגע.

אלכס קושניר: הנוסחה והשיטה התקבעה בהחלטת ממשלה.

בצלאל סמוטריץ': זה לא אומר שהיא נכונה.

אלכס קושניר: יכול להיות שהיא לא נכונה.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו בכנסת.

בצלאל סמוטריץ': תפקידנו לפקח.

אלכס קושניר: תפקידנו בכנסת הוא לוודא שקודם כל הקריטריונים הם שוויוניים.

בצלאל סמוטריץ': מי טוען שהם לא שוויוניים?

אלכס קושניר: לטענתך.

בצלאל סמוטריץ': לא.

ינון אזולאי: ראית את הקריטריונים?

אלכס קושניר: הוא אמר לי עכשיו.

אלכס קושניר: זה מחולק לפי מענקי איזון.

אלכס קושניר: אין תעדוף בפנים.

בצלאל סמוטריץ': אלכס, אני בטוח שאתה תסכים אתי, תקשיב רגע.

בצלאל סמוטריץ': אתה תצביע בעד, אין לך ברירה כי אחרת הממשלה הזאת תיפול, אבל תקשיב רגע.

בצלאל סמוטריץ': שוב, חייבת להיות הלימה, חייב להיות איזשהו קשר בין האמצעי שאתה נוקט בו לבין התכלית שאתה רוצה להשיג באמצעותו והיא זו שמצדיקה את האפליה.

בצלאל סמוטריץ': אגב, זאת לא אפליה כי אם שוויון הוא שוויון רלוונטי, ואני הולך עכשיו לתת שיפוי לאיזושהי רשות או לאיזשהו סקטור שסובל מחסרון מסוים, אז זאת לא אפליה, אבל בתנאי שיש קשר רציונלי בין האמצעי שבו אני נוקט, הקריטריון שעל פיו אני נותן את הכסף לבין המקומות בהם זיהיתי את החולשה אותה אני רוצה לשפות.

בצלאל סמוטריץ': אם אתה אומר לי שלקחת את הקריטריונים של מענק האיזון, בקריטריונים שמרכיבים את הנוסחה של מענק האיזון אין שום קשר לשאלה אם מדובר ביישוב יהודי או בישוב ערבי.

בצלאל סמוטריץ': אתה פשוט לוקח כסף וזורק אותו ליישובים הערביים.

בצלאל סמוטריץ': לא רצית לעשות עבודה קשה להבין ביישובים הערביים היכן באמת הבעיות הקשות והיכן צריך לטפל, אמרת אני אקח קריטריון מעולם אחר שרלוונטי לבעיות אחרות לתחומים אחרים ואני אזרוק את אותם קריטריונים כאן כדי לא לעבוד קשה ואז הכסף מגיע לאן שהוא מגיע.

אלכס קושניר: מעין עונה ואחר כך אנחנו עוברים להצבעה.

בצלאל סמוטריץ': שאלתי האם יש רשויות - בהן יש תכניות הבראה – מתוך הרשויות שמקבלות.

בצלאל סמוטריץ': גם לא קיבלנו את הרשימה.

בצלאל סמוטריץ': למה לא לחכות עד שנקבל את הרשימה?

אלכס קושניר: אנחנו נקבל את הרשימה מקסימום לקראת הרביזיה אלא אם כן לא תגישו רביזיה, אבל לא נראה לי.

מעין ספיבק: אני אענה בשני רבדים לטיעונים של חבר הכנסת סמוטריץ'.

מעין ספיבק: דבר ראשון, כשאנחנו מתייחסים לפערים שיש בין הרשויות הערביות לרשויות היהודיות, יש הרבה מאוד נקודות של חוסר בשוויון הזדמנויות וביניהן גם הזדמנויות שניתנות על ידי שירותים שניתנים על ידי הרשויות המקומיות.

מעין ספיבק: אני אתן דוגמה אחת.

מעין ספיבק: יותר קשה למצוא עובדים סוציאליים ועובדות סוציאליות שמוכנים להגיע לחברה הערבית לעבוד שם ולכן אנחנו רואים בין היתר הוצאות יותר נמוכות בתחום הרווחה.

בצלאל סמוטריץ': אז תעשי תקנה שאומרת שהשכר של עובדים סוציאליים שיבואו לעבוד ברשויות ערביות יהיה גבוה יותר, פי אחד וחצי ונעודד אנשים יבואו לעבוד שם.

בצלאל סמוטריץ': אני טוען שאין קשר.

מעין ספיבק: לא סיימתי את התשובה.

בצלאל סמוטריץ': אתם זורקים כסף פוליטי, סוג של שוחד לרע"מ כי זה מה שהיא דרשה כי אחרת אין קואליציה.

בצלאל סמוטריץ': אין שום קשר בין איך שאתם זורקים את הכסף הזה לבין הבעיות האמיתיות בחברה הערבית שכולנו רוצים לטפל בהן ואין על זה ויכוח.

בצלאל סמוטריץ': אני רק לא רוצה שתשלמו שוחד פוליטי.

בצלאל סמוטריץ': אני רוצה שתטפל באמת בבעיות שיש בחברה הערבית.

בצלאל סמוטריץ': נתת עכשיו דוגמה שמסבירה למה האופן שבו אתם מחלקים את הכסף, לא יפתור את זה.

בצלאל סמוטריץ': תני עוד לרשות, היא תעסיק עוד מועצת אל חריסה, תממן עוד עצרת נגד מדינת ישראל, תעסיק עוד מורים קיצוניים שאחר כך עולים לרגל לשייח' ראיד סאלח בשבוע שעבר, בתי ספר שממומנים על ידי המדינה.

בצלאל סמוטריץ': תזהי את הבעיות ותשימי כסף כדי לפתור את הבעיות ואל תזרקי כסף לראשי רשויות שעושים אתו אחר כך מה שהם רוצים, וגם מעבירים אותו לפשע ולטרור.

בצלאל סמוטריץ': נותנים כסף מזומן לרשויות בלי שום קשר.

אלכס קושניר: השאלה לגבי תכניות הבראה.

אלכס קושניר: בבקשה.

מעין ספיבק: לגבי תכניות הבראה.

מעין ספיבק: כמובן שיש רשויות ערביות שנמצאות בתכניות הבראה.

מעין ספיבק: אני בטוחה שברשימה שאיתן מעביר, הוא יכול גם להעביר סימן שמייחד את הרשויות שנמצאות בתכניות הבראה.

מעין ספיבק: אני כן אוסיף עוד נקודה.

מעין ספיבק: מעבר לדוגמה על העובדים הסוציאליים והעובדות הסוציאליות, היא לא בכדי.

מעין ספיבק: כאשר לעובד סוציאלי יש תיקים יותר קשים, אז יותר קשה לו וכשאתה מצליח לשים יותר עובדים סוציאליים, וגם בזה ההחלטה טיפלה, אתה מקל עליהם לעשות את העבודה שלהם.

מעין ספיבק: אני שמחה להגיד שיש הרבה עבודה מקצועית מאחורי התכנית הזאת וזו רק דוגמה אחת.

בצלאל סמוטריץ': מצוין.

ינון אזולאי: הרשויות החרדית נמצאות פחות או יותר באותו מצב.

ינון אזולאי: יש החלטת ממשלה כזאת.

אלכס קושניר: הייתה החלטת ממשלה בעבר?

ינון אזולאי: אני שואל שאלה.

ינון אזולאי: אני הייתי שואל את היועץ המשפטי של משרד האוצר, אם הוא כאן, האם הם מאשרים להביא כסף קואליציוני בשביל לתת מענקי איזון לרשויות חרדיות על אותם קריטריונים שמייחדים את הרשויות הערביות.

בצלאל סמוטריץ': לא.

בצלאל סמוטריץ': ודאי שלא.

ינון אזולאי: התשובה היא לא.

אלכס קושניר: אני רוצה לעבור להצבעה.

אלכס קושניר: אתם רוצים התייעצות סיעתית?

יצחק פינדרוס: לפני כן אני רוצה להתייחס לפנייה הזאת.

אלכס קושניר: אתה התייחסת כסבר 40 דקות.

יצחק פינדרוס: לא.

יצחק פינדרוס: שאלתי שאלות.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים בשעה 19:24.

אלכס קושניר: אנחנו מחדשים את הישיבה.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על פניות מספר 65-63, רשויות מקומיות.

יצחק פינדרוס: אני עדיין מבקש שתי דקות להתייחס.

אלכס קושניר: אתה תתייחס ברוויזיה, אחרי שתגישו אותה.

אלכס קושניר: מי בעד הפנייה?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושרה

אלכס קושניר: הפנייה התקבלה.

אחמד טיבי: רוויזיה.

יצחק פינדרוס: רוויזיה.

ינון אזולאי: רוויזיה.

אלכס קושניר: הוגשה רוויזיה על ידי אחמד, ינון ופינדרוס.

אחמד טיבי: יש נמנע אחד ושני מתנגדים?

אלכס קושניר: כן.

אלכס קושניר: נמנע אחד.

אחמד טיבי: אתם מתנגדים כי יש העברה לערבים.

יצחק פינדרוס: לא.

יצחק פינדרוס: כי אני לא מוכן שיהיה הסכם קואליציוני על 24 מיליון שקלים.

יצחק פינדרוס: לא מוכן.

יצחק פינדרוס: הסיפור הזה של הכספים הקואליציוניים צריך להיפסק.

יצחק פינדרוס: הסחיטה באיומים של האוצר, צריכה להיפסק.

יצחק פינדרוס: אנחנו נילחם בדבר הזה עד תום.

יצחק פינדרוס: אני עוד זוכר את היועץ המשפטי שלה אוצר מסביר לי ב-2020 לגבי 420 מיליון, מסביר לי שאסור לתת את הרשימה.

אלכס קושניר: הפנייה הבאה היא 9000, פניית הפחתה.

אלכס קושניר: פלט עודפים.

אסף וקסלר: הפנייה התקציבית נועדה לתקצוב סך של 1,595,246 אלפי שקלים מעודפים משנת 2020 בהתאם לסעיף 13 לחוק יסודות התקציב וכן לתקצוב סך 100 אלפי שקלים בהרשאה להתחייב לצורך מערך אבטחה במזרח ירושלים.

אסף וקסלר: הפנייה התקציבית נועדה לתקצוב מספר נושאים כמפורט בהרחבה לפניכם: השתתפות המדינה במוסד לביטוח לאומי, תקצוב מענק הבירה ומענק האיזון ברשויות המקומיות, תקצוב פעילות הרפורמה של נפש אחת למחצה, אבטחת ירושלים וכן הגדלה של סל הבריאות ככל שיש שאלות, נשמח לתת תשובות מפורטות.

בצלאל סמוטריץ': אושר כאן תקציב לפני חודשיים.

בצלאל סמוטריץ': אני פשוט לא מצליח להבין.

בצלאל סמוטריץ': הרי כל מה שכתוב כאן, ידעתם בזמן התקציב.

בצלאל סמוטריץ': אלה אפילו לא הפניות עליהן דיברנו בבוקר שאם ההתחייבות יצאה בשנת 2020 ואתה רוצה שהיא תירשם כך, אתה מעביר את זה כעודפים.

בצלאל סמוטריץ': אתה מבין?

בצלאל סמוטריץ': מיליארד וחצי שקלים, זה לא 10 מיליון, טעיתי, לא הערכתי נכון.

בצלאל סמוטריץ': לא ידעת שאתה צריך כסף לביטוח הלאומי?

אסף וקסלר: אני אסביר.

אסף וקסלר: במהלך שנת 2021, גם בליל אישור התקציב בממשלה וגם בעת הגשת התקציב לכנסת, היה ידוע והיו החלטות בנוגע לתקצוב של פעולות מסוימות והממשלה הצביעה על מקור לצורך הדבר הזה.

אסף וקסלר: המקור שהממשלה הצביעה עליו לצורך הדבר הזה הוא מקיצוץ העודפים שהיו למשרדי הממשלה בשנת 2020.

אסף וקסלר: למעשה הפנייה הזאת מיישמת את החלטות הממשלה כפי שהגשנו גם לוועדה.

בצלאל סמוטריץ': למה ההחלטה לא נכנסה לתקציב בין הקריאה הראשונה לשנייה והשלישית?

בצלאל סמוטריץ': הרי עשו כאן תיקונים.

אסף וקסלר: התקצוב הזה הוא כחלק מעודפי התקציב.

אסף וקסלר: הממשלה קיבלה מספר החלטות, כולן הוגשו יחד עם הפנייה הזאת, וההחלטות האלה קבעו שמתוך העודפים של משרדי הממשלה יפנו לפעילות ספציפית.

בצלאל סמוטריץ': מתוך העודפים של 2020?

אסף וקסלר: נכון.

אסף וקסלר: של 2020.

בצלאל סמוטריץ': למה לא עשיתם את זה בלוח התיקונים כאן בלילה שהצבענו על זה בוועדה?

בצלאל סמוטריץ': היו כאן לוחות תיקונים.

אסף וקסלר: הפרקטיקה הנהוגה ביחד עם הוועדה היא שאנחנו מגישים את זה באופן שקוף ומלא לוועדה כפנייה תקציבית נפרדת ולא מטמיעים את זה בתוך התקציב הרגיל.

בצלאל סמוטריץ': משרד ראש הממשלה, אתה לוקח כאן 116 מיליון.

בצלאל סמוטריץ': מאיפה?

בצלאל סמוטריץ': המשרד לביטחון פנים, אתה לוקח 52 מיליון.

בצלאל סמוטריץ': היום עשינו העברות למשרד לביטחון פנים על דברים שהיו חסרים להם.

בצלאל סמוטריץ': נתנו להם כסף ביד אחת לשכר שוטרים ולגמלאות.

אלכס קושניר: כן, אבל זה היה בהעברות תקציביות לשנת 2021.

אלכס קושניר: אלה עודפים של השנה הקודמת, של שנת 2020.

בצלאל סמוטריץ': אתה הסברת שאם אתה לא מעביר לו את העודף, הוא צורך מהשוטף שלו.

אלכס קושניר: לסדר הטוב.

אלכס קושניר: מה שמובא כאן לפנינו, זו החלטה לעשות קיצוץ רוחבי על עודפים עבור שנת 2020 בהסכמת כל המשרדים כמובן והממשלה ולהקצות את הכספים למקומות אחרים.

בצלאל סמוטריץ': המשמעות היא כמו שאתה הסברת בבוקר.

אלכס קושניר: המקור לאותן החלטות – הן בעצם פלט עודפים.

בצלאל סמוטריץ': אני מבין אבל כמו שאתה הסברת לי הבוקר, בסוף זה סוג של משחק מלים מכיוון שהעודף הוא עודף מחויב.

בצלאל סמוטריץ': המשרד ב-2020 כבר התחייב.

בצלאל סמוטריץ': כשאתה מקצץ עכשיו במשרד החינוך כמעט 458 מיליון שקלים, זה כסף שעל ההתחייבויות שמשרד החינוך נתן בגינו ב-2020, הוא כבר שילם.

אלכס קושניר: נכון.

בצלאל סמוטריץ': הוא שילם מהשוטף.

בצלאל סמוטריץ': זאת אומרת, אתה מקצץ בשוטף של משרד החינוך ב-2021.

אלכס קושניר: שמסתיימת עוד מעט ואחרי שבוצעו כל יכולות הביצוע של אותם המשרדים, ולכן זה מובא עכשיו.

בצלאל סמוטריץ': אני שואל אותך למה לא עשית את זה בלוח התיקונים שעשינו בלילה של התקציב.

אלכס קושניר: כי לא יכולת להביא אז את פלט כמקור.

אלכס קושניר: זאת הסיבה.

בצלאל סמוטריץ': בטח שיכולת להביא כמקור.

בצלאל סמוטריץ': לא היית צריך להציג את זה כ-פלט.

בצלאל סמוטריץ': אתה אומר שזה התקבל כהחלטת ממשלה עוד לפני התקציב.

בצלאל סמוטריץ': יכולת גם בתקציב של 2020, ואם אתה רוצה לקצץ בעודפים, היית מוריד ב-2021.

בצלאל סמוטריץ': אם אתה מציג את זה עכשיו כקיצוץ בעודפים, שוב, המשרד צריך לשלם את ההתחייבויות שלו ב-2020 כי הוא התחייב כבר והוא לא יכול להגיד שהוא עכשיו נותן חצי מיליארד פחות, משרד החינוך.

בצלאל סמוטריץ': הוא משלם.

בצלאל סמוטריץ': המשמעות היא שהוא צריך להתייעל או לקצץ מ-2021.

בצלאל סמוטריץ': אז למה אתה לא נותן לו קיצוץ של חצי מיליארד שקלים בתקציב ב-2021 ומעביר את זה למטרות שאתה רוצה?

אסף וקסלר: זאת שאלה טכנית.

בצלאל סמוטריץ': לא טכנית.

בצלאל סמוטריץ': היא מהותית.

בצלאל סמוטריץ': היא עושה צחוק מחוק התקציב.

אסף וקסלר: אני דווקא לא מסכים.

אסף וקסלר: ברמה המהותית נכון לשקף את הדברים האלה לכנסת ונכון לשים את הדברים כאן על השולחן באופן גלוי.

בצלאל סמוטריץ': גם בלוח תיקונים אתה עושה את זה.

בצלאל סמוטריץ': לוח תיקונים מסביר לנו בדיוק מאיפה אתה מוריד ולמה אתה לוקח.

אסף וקסלר: לא באותה מידה.

אסף וקסלר: כאן אתה משקף באופן מפורט מה הממשלה החליטה לקחת – תקציבים - באופן רוחבי.

בצלאל סמוטריץ': אבל הוא לא רוחבי.

בצלאל סמוטריץ': זה לא רוחבי כי אם משרד החינוך מקצץ חצי מיליארד שקלים ומשרד התחבורה למשל מקצץ 12 מיליון שקלים?

אסף וקסלר: זה באופן פרופורציונאלי לעודפי התקציב שנותרו בשנת 2020.

אסף וקסלר: זה מצורף להחלטה.

בצלאל סמוטריץ': הבנתי אבל המילה קיצוץ בעודפים היא פיקציה כי ההתחייבויות האלה שולמו.

בצלאל סמוטריץ': בסוף משרד החינוך ב-2021, יש לו פחות חצי מיליארד שקלים לשלם.

בצלאל סמוטריץ': האם אפשר לקבל פירוט מאיפה קיצץ משרד החינוך חצי מיליארד שקלים?

בצלאל סמוטריץ': זה חצי מיליארד, לא משהו בשוליים, 12 מיליון שזרקו מאיזושהי תכנית לא רלוונטית.

בצלאל סמוטריץ': חצי מיליארד שקלים זה המון כסף.

בצלאל סמוטריץ': אי מזכיר לך שתקציב משרד החינוך ברובו הגדול - לא זוכר אם אלה 90 אחוזים או משהו כזה – אי אפשר לגעת בו כי אלה הסכמי שכר.

בצלאל סמוטריץ': בסוף נשארים לך שם 10 מיליארד שקלים ואפילו פחות מזה, שמונה מיליארד וגם הסכום הזה מקובע כי מדובר בבינוי והתחייבויות.

בצלאל סמוטריץ': מאיפה לקח משרד החינוך חצי מיליארד שקלים ב-2021, כי שוב, זה שאתה קורא לזה עודפים, את ההתחייבויות שלו ב-2020 הוא כבר שילם.

בצלאל סמוטריץ': תסבירו בבקשה מאיפה משרד החינוך קיצץ חצי מיליארד שקלים ב-2021.

אסף וקסלר: הממשלה קיבלה החלטות בנושא הזה ובהתאם לכך משרד החינוך ביצע את ההתאמות הנדרשות.

בצלאל סמוטריץ': אני לא ארד אתך לקטנות.

בצלאל סמוטריץ': בשיכון קיצצתם 6 מיליון, אני לא רב אתך על זה.

בצלאל סמוטריץ': חצי מיליארד שקלים אדוניו היושב ראש, קיצוץ במשרד החינוך, מותר לנו לדעת מאיפה קוצץ הסכום הזה.

אסף וקסלר: אני לא חושב שיש צבע לכסף הזה.

בצלאל סמוטריץ': אין דבר כזה אין צבע.

בצלאל סמוטריץ': בסוף משרד החינוך אומר שהוא צריך להוריד בתקנה הזאת, בתקנה הזאת, בתקנה הזאת והוא צריך לארגן חצי מיליארד שקלים.

בצלאל סמוטריץ': הייתי שר עשרה חודשים ואני יודע.

בצלאל סמוטריץ': גם אני עברתי פלט.

בצלאל סמוטריץ': זאת קריעת ים סוף.

בצלאל סמוטריץ': אתה נכנס למשרד ואומרים לך שאתה צריך להביא עכשיו איקס כסף, אתה הופך עולמות.

בצלאל סמוטריץ': בדרך כלל אין רזרבות במשרדים אלא להיפך, המשרדים בגירעונות.

אסף וקסלר: אני לא אתווכח עם הטענה שזאת פרקטיקה מורכבת.

בצלאל סמוטריץ': עזוב את הפרקטיקה.

בצלאל סמוטריץ': גמרתי לריב אתך על זה.

בצלאל סמוטריץ': אגב, גם משרד הרווחה.

בצלאל סמוטריץ': תקשיבו איזה משרדים.

בצלאל סמוטריץ': באמת, אני לא רב אתך על שישה מיליון שקלים במשרד השיכון, אני לא רב אתך אפילו על 19 מיליון במשרד האנרגיה.

בצלאל סמוטריץ': יש לך כאן חצי מיליארד במשרד החינוך, יש לך פה 135 מיליון שקלים במשרד הרווחה, יש לך פה 50 מיליון במשרד העלייה והקליטה.

בצלאל סמוטריץ': המשרדים הכי חברתיים והכי חשובים, ואגב, הכי דלי תקציב.

בצלאל סמוטריץ': גם משרד החינוך בתקציב גמיש הוא הכי דל תקציב שיש.

בצלאל סמוטריץ': מאיפה לקחתם 135 מיליון שקלים במשרד הרווחה?

בצלאל סמוטריץ': למי אתם לא נותנים כסף?

בצלאל סמוטריץ': למי?

בצלאל סמוטריץ': הורדתם ביטחון תזונתי?

אלכס קושניר: העלו את הביטחון התזונתי.

בצלאל סמוטריץ': אז אני מבקש לדעת מאיפה הכסף.

בצלאל סמוטריץ': אני חושב שלגיטימי שנדע לגבי הסכומים הגדולים.

בצלאל סמוטריץ': אני לא הולך לשבת אתך כל הלילה כאן, אבל בסכומים הגדולים, אלה גם לא משרדים גדולים, אלה לא משרדים עתירי תקציב.

בצלאל סמוטריץ': כשאתה לוקח חצי מיליארד או כשאתה לוקח 135 מיליון שקלים ממשרד הרווחה, מישהו נפגע.

בצלאל סמוטריץ': תסבירו.

אלכס קושניר: בצלאל, אני חושב שאתה לא מסתכל על זה נכון.

בצלאל סמוטריץ': תאיר את עיניי.

אלכס קושניר: במקרה הזה לכסף אין ייעוד ספציפי לתכנית כזו או אחרת במשרד כה או אחר.

אלכס קושניר: בסופו של דבר כאשר עושים פלט על עודפים, פשוט מקצצים את כל העודפים.

בצלאל סמוטריץ': סיכמנו שאלה לא עודפים כי העודפים האלה שולמו.

אלכס קושניר: הייתי מנכ"ל משרד ואני יודע מה זה.

אלכס קושניר: בסופו של דבר אתה מעריך את יכולות הביצוע שלך ויכולות המימוש שלך בשנה הנוכחית.

אלכס קושניר: כשאתה נמצא בסוף השנה, אתה כבר יודע איפה תממש ואיפה לא תממש.

יצחק פינדרוס: מה לא מומש?

בצלאל סמוטריץ': אנחנו מבקשים לעת איפה לא מומש.

בצלאל סמוטריץ': אני חושב שלבוא למשרד הרווחה ולומר לו היכן הוא לא מימש אגב, הוא צריך לקבל על הראש על זה.

בצלאל סמוטריץ': אם משרד כמו משרד הרווחה שהכספים שלו הם הכספים שמגיעים לאנשים הכי חלשים בחברה במדינת ישראל, אם הוא לא הצליח לממש 135 מיליון שקלים מתקציבו – זאת בעיה רצינית מאוד ולכן בוא תגיד לי איפה לא הצלחת לממש.

בצלאל סמוטריץ': למי לא העברת כסף שהיית צריך להעביר.

אלכס קושניר: זה לא למי לא העברת כסף.

בצלאל סמוטריץ': אלכס, זה לא נכון.

בצלאל סמוטריץ': אתה היית מנכ"ל משרד הקליטה.

בצלאל סמוטריץ': 50 מיליון שקלים במשרד הקליטה, זה סכום גדול מאוד.

אלכס קושניר: אל תדבר אתי על משרד הקליטה.

בצלאל סמוטריץ': היית מנכ"ל המשרד.

אלכס קושניר: זה פצע כואב.

אלכס קושניר: התקציבים של משרד הקליטה, זה פצע כואב.

בצלאל סמוטריץ': אתה מבין מצוין ש-50 מיליון שקלים שלא מומשו בתקציב משרד הקליטה, זה חתיכת אירוע.

אלכס קושניר: אבל בעודפים זה סיפור קטן.

בצלאל סמוטריץ': זה לא עודפים.

אלכס קושניר: זה בעודפים.

בצלאל סמוטריץ': לא נכון.

בצלאל סמוטריץ': אלכס, עוד פעם.

בצלאל סמוטריץ': העודפים הם עודפים מחויבים - - -

אלכס קושניר: הסברתי לך את זה בבוקר.

אלכס קושניר: אתה מסביר לי בחזרה?

בצלאל סמוטריץ': אתה סותר את עצמך עכשיו.

בצלאל סמוטריץ': עודף.

בצלאל סמוטריץ': מחויב, זה אומר שההתחייבות יצאה והיא תשולם.

אלכס קושניר: נכון.

אלכס קושניר: כבר שולמה.

אלכס קושניר: או שהיא גם נפרסת לשנה קדימה.

אלכס קושניר: גם זה יכול להיות.

בצלאל סמוטריץ': זאת אומרת שהקיצוץ עכשיו הוא ב-2021.

בצלאל סמוטריץ': זאת אומרת שיש כסף – אני מסכים אתך, עומדים בסוף דצמבר, המשרד כבר יודע מאיפה הוא יכול לקצץ, דהיינו, מה לא מומש.

בצלאל סמוטריץ': אני חושב שלשאול את משרד הרווחה איזה תקציבים שהיית צריך להעביר לשכבות החלשות לא העברת בסכום של 136 מיליון שקלים, זה המון כסף.

בצלאל סמוטריץ': לבוא למשרד החינוך בזמן הקורונה ולשאול איזה חצי מיליארד שקלים מיותרים.

בצלאל סמוטריץ': אגב, אם למשרד החינוך יש כסף מיותר, יש לי המון שימושים טובים לעשות בו.

בצלאל סמוטריץ': אני לא צוחק.

בצלאל סמוטריץ': אם משרד החינוך אומר בסוף שנה כל כך קשה של קורונה ואומר שאין לו בעיה, קחו חצי מיליארד שקלים, הוא הרי לא הוריד בשכר מורים, הוא כנראה גם לא הוריד בתקציבי בינוי שהוא התחייב להם.

בצלאל סמוטריץ': אני רוצה לדעת מאיפה הוא הוריד את הכסף.

אסף וקסלר: בדיוק כמו שאתה מציע, זה מה שלמעשה הממשלה עושה.

אסף וקסלר: היא מצביעה על כך שיש פעילויות שחשובות לה והיא רוצה להקדיש להן.

בצלאל סמוטריץ': תרימו טלפון למשה שגיא שישלח לנו את טבלת האקסל.

ינון אזולאי: גם במשרד הרווחה אותו סיפור.

בצלאל סמוטריץ': שנראה באיזה תקנות הוא קיצץ עכשיו חצי מיליארד שקלים במשרד החינוך.

בצלאל סמוטריץ': עוד לא דיברתי על השימושים.

אלכס קושניר: בוא נדבר על השימושים.

ינון אזולאי: רגע.

ינון אזולאי: אפשר תוך כדי גם לבקש את זה.

אלכס קושניר: אפשר לבקש את זה אבל אומר לך כאן משרד האוצר שבמקרה הזה זה פלט.

ינון אזולאי: הוא לא יודע מאיפה זה ירד?

אלכס קושניר: בסוף התקציב של המשרד בנוי מתכניות ותקנות.

אלכס קושניר: ה-פלט הוא משהו בנפרד.

אלכס קושניר: ברגע שמקצצים את ה-פלט, בכלל לא נוגעים בו עכשיו, אף אחד לא יודע לתת לך אקסל .

בצלאל סמוטריץ': בטח שכן.

בצלאל סמוטריץ': לפרוטוקול, אתה טועה.

בצלאל סמוטריץ': פלט הוא פלט ביחס לכל משרדי הממשלה.

בצלאל סמוטריץ': אומרים למשל למשרד התחבורה שהוא צריך לתת 20 מיליון שקלים, מאיפה הוא מביא – זה עניין שלו.

בצלאל סמוטריץ': הסברנו כבר שזה לא באמת על העודפים כי זה לא באמת על ההתחייבויות הקודמות.

בצלאל סמוטריץ': אני רוצה לדעת בסדרי העדיפויות של משרד החינוך מאיפה קיצצו חצי מיליארד שקלים.

בצלאל סמוטריץ': אותו הדבר לגבי משרד הרווחה.

אלכס קושניר: אני רוצה שנעבור לשימושים.

אלכס קושניר: יש לכם שאלות לגבי השימושים?

בצלאל סמוטריץ': קח את המשרד לביטחון פנים.

בצלאל סמוטריץ': עשית היום העברה של פנייה תקציבית ל-2021 במשרד לביטחון פנים כי אמרת שיש דברים שהיו חסרים לו כסף ב-2021.

בצלאל סמוטריץ': עכשיו אתה לוקח לו 52 מיליון שקלים ביד השנייה.

בצלאל סמוטריץ': זאת פיקציה.

אלכס קושניר: יש לכם שאלות על שימושים?

יצחק פינדרוס: אני רוצה לדעת לגבי ה-150 מיליון שקלים, מענקי איזון.

אלכס קושניר: איזו תכנית?

יצחק פינדרוס: 1-81103.

בצלאל סמוטריץ': לכאורה זה מה שהעברנו עכשיו.

אלכס קושניר: לא.

ינון אזולאי: לקחו כסף פה ושמו פה.

בצלאל סמוטריץ': זה המקור התקציבי.

אלכס קושניר: אלה השימושים עכשיו.

ידידיה גרינוולד: ה-150 מיליון האלה, זאת השלמה למענק האיזון שיעמוד על 3.3 מיליארד שקלים.

אלכס קושניר: זה לכלל הרשויות.

ידידיה גרינוולד: לכלל הרשויות.

יצחק פינדרוס: 194 רשויות.

ידידיה גרינוולד: כן.

יצחק פינדרוס: לפי איזו נוסחה?

ידידיה גרינוולד: הנוסחה הרגילה של מענק האיזון.

ידידיה גרינוולד: חלק ממנה הוא כמובן בהתאם למענק מותנה שזה תלוי בעמידה באבני דרך של רשויות מקומיות.

יצחק פינדרוס: אני שואל כמה הלכו למענקי האיזון, להגדלת ה-83 אחוזים שדיברנו עליהם קודם?

ידידיה גרינוולד: לא.

ידידיה גרינוולד: זה הלך לכלל הרשויות.

יצחק פינדרוס: כמה הלך לרשויות אחרות כמו מענקי שר?

ידידיה גרינוולד: לא.

ידידיה גרינוולד: ה-150 האלה הולכים למענק איזון הכללי.

ידידיה גרינוולד: הם משלימים את מענק האיזון מ-3.150 ל-3.3 מיליארד.

יצחק פינדרוס: ה-147, למה זה משלים?

יצחק פינדרוס: על כמה עומד השנה מענק הבירה?

מעין ספיבק: מענק הבירה עומד על 882 מיליון שקלים.

מעין ספיבק: בנוסף לזה עיריית ירושלים מקבלת עוד מענק של 30 מיליון שקלים בהמשך לפעולות של טיוב כוח האדם וייעול ההוצאות.

יצחק פינדרוס: ה-147 זה מעבר ל-882?

מעין ספיבק: זה מה שמשלים ל-882.

יצחק פינדרוס: שוב, אני שואל את אותה שאלה.

יצחק פינדרוס: ה-882 קיים ממשאיות הזבל אצל כחלון.

מעין ספיבק: לא.

מעין ספיבק: 765 מיליון שקלים, זה התקציב שכאשר יצאנו לשנת תקציב המשכי, זה היה התקציב שתוקצב בבסיס.

מעין ספיבק: צריך לומר שמענק הבירה גדל בין השנים ועל כן לא ניתן היה לצפות מראש.

יצחק פינדרוס: גם ב-2020 הוא היה כך.

מעין ספיבק: לא.

מעין ספיבק: ב-2020 הוא עמד על 822 מיליון שקלים.

מעין ספיבק: להזכירך, לא בנינו את התקציב ההמשכי על בסיס 2020 אלא על בסיס 2019.

יצחק פינדרוס: ואז הוא עמד על כמה?

מעין ספיבק: 765 מיליון שקלים.

יצחק פינדרוס: זאת אומרת, אז היה קיצוץ ממה היה קודם.

מעין ספיבק: הוא עמד על 765 מיליון שקלים ואז הוספנו לזה.

בצלאל סמוטריץ': על כמה יעמוד התקציב של אבטחת מזרח ירושלים אחרי התוספת של ה-45?

בצלאל סמוטריץ': כמה יש לנו בסעיף?

יוסי שבת: אני אתייחס.

יוסי שבת: משרד הבינוי והשיכון.

יוסי שבת: בסיס התקציב נמצא בחסר וההעברה הזו משמשת למכרז לשנה שלמה, בשנת 2022.

בצלאל סמוטריץ': לא.

בצלאל סמוטריץ': זה ה-100 מיליון.

יוסי שבת: בשנת 2022 בסיס התקציב הוא בערך 33 מיליון.

בצלאל סמוטריץ': אתה מוסיף כאן 45 מיליון ל-2021-2020 ויש לך הרשאה להתחייב של 100 מיליון ל-2022.

בצלאל סמוטריץ': אני מדבר אתך עכשיו על 2021.

בצלאל סמוטריץ': כמה כסף יהיה לך אחרי התוספת הזאת ב-2021?

בצלאל סמוטריץ': כמה היום הבסיס ל-2021?

יוסי שבת: הבסיס של 2021 הוא 30 ומשהו מיליון והייתה לו תוספת.

יוסי שבת: ב-2022 הבסיס הוא 33 מיליון.

יוסי שבת: זה בערך הבסיס.

בצלאל סמוטריץ': אז אתה מוסיף עוד 100.

יוסי שבת: אני מוסיף עוד 100 כי העלות השנתית שלי היא בערך 100.

בצלאל סמוטריץ': אז זה 130.

יוסי שבת: לא.

יוסי שבת: אני אביר.

יוסי שבת: ה-100 הם בהרשאה.

יוסי שבת: הם בהרשאה כי אני יוצא למכרז ואני צריך לעשות היום התקשרות לשנה עם אדם שמגייס את האנשים ואני עושה את ההתקשרות הזאת בהרשאה ואחר כך משלם לו בהתאם לביצוע כל חודש במזומן.

בצלאל סמוטריץ': אתה בונה לעצמך מסגרת של 130 ל-2022.

יוסי שבת: לא 130.

יוסי שבת: 100 מיליון בהרשאה והתקשרות, והמזומן משמש לתשלומים.

בצלאל סמוטריץ': הבנתי.

בצלאל סמוטריץ': אתה מעריך שהמסגרת תהיה 100.

בצלאל סמוטריץ': תגיד לי רק מה סכום הטוטל שאתה מגיע אליו ב-2021.

בצלאל סמוטריץ': היה 30.

בצלאל סמוטריץ': כמה הייתה תוספת?

בצלאל סמוטריץ': ועו 45.

יוסי שבת: ב-2021, בסוף היה ביצוע של 85-80 מיליון, משהו כזה.

יוסי שבת: הביצוע הוא נמוך יחסית כי היה לנו מכרז ישן עם שכר נמוך.

יצחק פינדרוס: למיטב ידיעתי יש חוסר במאבטחים.

יוסי שבת: היה חוסר במאבטחים והייתה לנו בעיה רצינית.

בצלאל סמוטריץ': מה עם התכנית ששוכבת בארון כבר הרבה מאוד זמן לבניית מערכת טכנולוגית?

יוסי שבת: בנינו מערכת טכנולוגית וצמצמנו במידה מסוימת את האבטחה.

יוסי שבת: סיכמנו את זה עם האוצר.

יוסי שבת: בנינו מערכת טכנולוגית בשנת 2020 ו-2021, צמצמנו בחלק מהמקומות מאבטחים ובמקרה הזה התקציב הזה משקף יותר עליית שכר בהשוואה למכרז שהיה ב-2016.

בצלאל סמוטריץ': למה בשכונת שמעון הצדיק אין אבטחה?

יוסי שבת: אלה היבטים פרטניים.

יוסי שבת: זה לא ברמה של התקציב.

בצלאל סמוטריץ': זאת שאלה של כסף.

יוסי שבת: האבטחה מתואמת עם המשטרה והבטחה שלנו נמצאת בעיר דוד, בעיר העתיקה ובהר הזיתים.

בצלאל סמוטריץ': בכפר התימנים.

יוסי שבת: בכפר התימנים.

יוסי שבת: נכון.

בצלאל סמוטריץ': למה אין בשכונת שמעון הצדיק?

בצלאל סמוטריץ': כולנו רואים כל יום התפרעויות והצתות רכבים?

יוסי שבת: זה יכול להיות פרטני, שצריך בהתאם להגדרה של המתודולוגיה של האבטחה לתאם את זה מל המשטרה שמנחה את משרדי הממשלה.

יצחק פינדרוס: אם זאת הקטנה, גם זאת הנחיה של המשטרה?

יוסי שבת: כן.

בצלאל סמוטריץ': זאת פונקציה של כסף.

בצלאל סמוטריץ': אני יודע שעבר דובר על זה ואתם אמרתם שאין לכם תקציב.

יצחק פינדרוס: הנביאים הקטנה ושמעון הצדיק.

יוסי שבת: אני לא יכול להגיד לך ברמה הפרטנית של שכונה כאן ושכונה שם.

בצלאל סמוטריץ': אם אתה יכול בבקשה לבדוק כי אני זוכר עת העלינו את זה בעבר אמרו לנו שאין כסף.

בצלאל סמוטריץ': בסוף אם רוצים לפתוח עוד מוקד, צריך עוד כסף.

בצלאל סמוטריץ': שכונת שמעון הצדיק והנביאים הקטנה.

בצלאל סמוטריץ': זאת אומרת שכונה משני הצדדים של כביש מספר 1.

יוסי שבת: כביש מספר 1 הוא לא במסגרת האבטחה.

בצלאל סמוטריץ': זאת אותה שכונה משני הצדדים, לצערנו עדיין בלב שכונה ערבית.

יוסי שבת: אני אסביר.

יוסי שבת: כדי לאבטח גם בכביש מספר 1 בשני הצדדים, היכן שהיו האירועים של שמעון הצדיק, זה בעצם אירוע חדש שאנחנו צריכים לתקצב אותו מחדש.

יוסי שבת: זה לא היה בשנים קודמות.

יוסי שבת: זה עניין של שינוי מדיניות.

בצלאל סמוטריץ': זה לא שינוי מדיניות.

אלכס קושניר: זה לא עניין של כסף.

אלכס קושניר: זאת החלטה איפה מאבטחים ואיפה לא.

בצלאל סמוטריץ': אני אומר לך שזה עניין של כסף.

בצלאל סמוטריץ': הרי אין הבדל באמת בין כפר השילוח לבין שכונת שמעון הצדיק.

בצלאל סמוטריץ': שניהם התיישבות יהודית שלצערנו הרב עדיין יושבת בלב התיישבות ערבית וסובלת מאתגרים ביטחוניים מאוד מסוכנים.

בצלאל סמוטריץ': אני מזכיר שלפני שבועיים היה שם פיגוע דקירה.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו מבקשים שם אבטחה ואומרים לנו שאין כסף.

אלכס קושניר: ממי אתה מבקש אבטחה?

בצלאל סמוטריץ': אנחנו שואלים את משרד השיכון.

בצלאל סמוטריץ': הוא זה שאחראי על האבטחה שם.

בצלאל סמוטריץ': אמרו לנו שאין כסף.

אלכס קושניר: זאת החלטת מדיניות.

אלכס קושניר: לא החלטת כסף.

בצלאל סמוטריץ': תמיד זה כך.

בצלאל סמוטריץ': כל דבר זאת מדיניות.

בצלאל סמוטריץ': החלטה להקצות כסף למטרה מסוימת.

ינון אזולאי: המוסד לביטוח לאומי, אני רואה כאן תקציב של מיליארד ו-94 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: זה עבור הסכמים?

ינון אזולאי: הייתה שביתת הנכים ואנחנו מכירים את כל הסיפור.

ינון אזולאי: עדיין לא נפתרה הבעיה הזאת.

ינון אזולאי: הכסף הזה, אנחנו יודעים שעדיין לא הגיעו אתם להסכם.

דניאל בלנגה: בתיקון מספר 200 שנחקק ב-2018 הממשלה התחייבה להעביר סך של 4 מיליארד ו-341 מיליון שקלים לאוכלוסיית הנכים.

דניאל בלנגה: במסגרת תקציב המדינה, וחלק מזה זה המיליארד ו-100 שאתה רואה כאן, הממשלה עמדה בכלל התחייבויותיה.

דניאל בלנגה: כל קצבאות הנכים עלו, גם קצבת הנכות הכללית של 3,700 שקלים כמו שכתוב בחוק.

דניאל בלנגה: מבחינתנו כל ההתחייבויות של הממשלה מומשו.

ינון אזולאי: זה לשנת 2021?

דניאל בלנגה: זה לשנת 2021.

ינון אזולאי: אני רואה כאן עוד תכנית של 271201.

ינון אזולאי: תן לי הסבר על התכנית הזאת.

ינון אזולאי: יש פה הבטחת הכנסה, את חוק המזונות וכולי.

דניאל בלנגה: ברמת העיקרון, קצבאות ביטוח לאומי מחולקות לשני חלקים.

דניאל בלנגה: יש קצבאות במימון אוצר מלא כמו הבטחת הכנסה שזה התכנית הזאת, כאשר אנחנו מתחשבנים מול הביטוח הלאומי שקל מול שקל, ויש את הקצבאות הרגילות כמו קצבת זקנה, כמו קצבת נכות שזה הביטוח הלאומי כאילו משלם שלא שקל מול שקל אבל כחלק מהמדיניות שלנו כל הגדלה של קצבה כזו, בין אם קצבת זקנה או קצבת נכות, היא משופה באופן מלא על ידי האוצר את המוסד לביטוח הלאומי.

ינון אזולאי: אם כן, ה-562 מיליון שקלים שמופיעים כאן כרגע, על מה הם הולכים?

דניאל בלנגה: קצבאות הנכות.

דניאל בלנגה: כולו.

ינון אזולאי: בקורונה היה סיפור שלמי שיש אבטלה, לא יוכל לקבל כפל קצבאות גם בנושא של המזונות והיה גם חלק בקצבאות הנכות.

ינון אזולאי: הבאנו החלטה, הוראת שעה שמסתיימת בסוף השנה, שיהיה כפל הקצבאות הזה.

דניאל בלנגה: נכון.

ינון אזולאי: אנחנו מדברים על אגורות.

ינון אזולאי: בהוראת השעה שמסתיימת הבאנו החלטה שמי שמקבלת אבטלה, תוכל לקבל גם את קצבת מזונות שלה, גם קצבת נכות בחלקם כי חלקם לא היו בתוך זה, ועכשיו הוראת השעה מסתיימת ומי שיהיה באבטלה מ-1 בינואר, לא יוכל ליהנות מכפל הקצבאות הזה ומדובר ממש בגרושים.

ינון אזולאי: אנחנו רואים כאן חצי מיליארד שקלים, אנחנו רואים כאן כספים שהעבירו, בחודש האחרון מדובר על משהו כמו 60 מיליון והסכום רק הלך וירד, היה 100 מיליון, ירד ל-60 למיליון.

ינון אזולאי: האם אתם חושבים או האם לא ראוי ונכון להמשיך את זה כהוראת קבע ולא כהוראת שעה?

ינון אזולאי: אותן נשים חד הוריות או אותם נכים או אנשים עם מוגבלויות שחלקם נפגעים מכך שיש להם אבטלה ולכן יצטרכו לבחור בין הקצבאות, בואו נמשיך את הוראת השעה ונהפוך אותה להוראת קבע.

ינון אזולאי: אם צריך לחוקק, נחוקק אבל תגידו לנו היכן הבעיה.

דניאל בלנגה: הדבר הזה נדון אצלנו באוצר וגם עם כל מיני גורמים אחרים שפנו אלינו.

דניאל בלנגה: אנחנו חושבים על כך באופן מאוד רציני.

ינון אזולאי: אם לא הייתם רציניים, לא הייתם מדברים על זה שבוע לפני כשאני מדבר על זה.

ינון אזולאי: אנחנו מדברים על עוד תשעה ימים, אז פוקעת הוראת השעה.

ינון אזולאי: אני מאמין שאתם עושים את זה ברצינות אבל זה כבר צריך להגיע לכאן לחקיקה כי זה שינוי חקיקה.

אלכס קושניר: זאת הארכת הוראת שעה.

ינון אזולאי: לא.

אלכס קושניר: זאת יכולה להיות הארכת הוראת שעה?

ינון אזולאי: בחקיקה.

דניאל בלנגה: אני לא בטוח.

ינון אזולאי: תבדוק.

אלכס קושניר: ינון, אני רוצה לומר לך שבעקבות זה שאתה העלית את הנושא הזה דנים בזה במשרד האוצר.

אלכס קושניר: אמרתי לך שאנחנו נטפל בזה.

ינון אזולאי: אני אעזור לכם כי אני יודע שיש לכם לחץ של זמן.

ינון אזולאי: אני גם הגשתי הצעת חוק בעניין הזה.

ינון אזולאי: אני אשמח אם תמליצו על החוק הזה ונביא אותו לוועדת שרים.

ינון אזולאי: ברגע שתאמרו שזה בסדר, נוכל מיד להעביר את החוק הזה.

ינון אזולאי: לפי דעתי אולי הוא קיבל פטור מחובת הנחה או שבתחילת השבוע יקבל.

ינון אזולאי: זה חוק מאוד חשוב.

ינון אזולאי: התייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: נחזור בשעה 19:53.

אלכס קושניר: אני מחדש את הישיבה.

אלכס קושניר: ההצבעה היא על פנייה מספר 9000.

ינון אזולאי: אנחנו רוצים לומר מילה טובה.

ינון אזולאי: יש כאן אורחים מגבעת שמואל שבאו לכבד אותנו.

אלכס קושניר: ברוכים הבאים.

ינון אזולאי: הם באו לראות שאנחנו עובדים גם בשעות כאלה כי בכל זאת הם משלמים לנו את המשכורת.

אלכס קושניר: הנה, כמו שאתם יכולים לראות, יש כאן אנשים שעובדים.

קריאה: ננצל את הזמן להגיד למיכל ואחותה התאומה מזל טוב.

קריאה: הייתה להן אתמול יום הולדת.

אלכס קושניר: חבל שלא באת בבוקר, אז היה לנו הרבה יותר כוח ומרץ להגיד לך מזל טוב.

ינון אזולאי: אם אנחנו עוסקים בימי הולדת, לרומן – הוא לא כאן - גם יש היום יום הולדת וגם לו מגיע מזל טוב.

אלכס קושניר: חגנו לו, הבאנו לו מתנה, הכול בסדר.

ינון אזולאי: למה לא הבאת את העוגה לכאן?

ינון אזולאי: אתה יודע לחגוג רק בחדר אצלך.

ינון אזולאי: אנחנו כאן עובדים ואתה אוכל שם.

אלכס קושניר: עניין סיעתי.

אלכס קושניר: חברים, פנייה מספר 9000.

טמיר כהן: פנייה 9000 - 6 עד 8, 10 ו-11.

בצלאל סמוטריץ': אלכס, תשובה על הפירוט מאיפה הקיצוץ, אי אפשר לקבל?

אלכס קושניר: אי אפשר לקבל את זה עכשיו.

בצלאל סמוטריץ': מה הבעיה?

ינון אזולאי: הם מוכנים לשלוח את זה?

אלכס קושניר: אפשר לעשות ניתוח כזה.

בצלאל סמוטריץ': בטוח יש.

בצלאל סמוטריץ': מה זה אפשר?

אסף וקסלר: כמו שאמרתי, זה לא שיש צבע לכסף שמופחת בפנייה הזאת.

אסף וקסלר: בסופו של דבר מועבר היקף נמוך יותר של עודפים מאשר יוצרו בשנת 2020.

בצלאל סמוטריץ': המשמעות היא שמקצצים ב-2021.

אלכס קושניר: אני לא רוצה עוד פעם לפתוח את הדיון.

אסף וקסלר: למשל משרד החינוך מתנהל בתוך 60 או 70 מיליארד שקלים.

אלכס קושניר: אפשר לעשות את זה או לא?

אסף וקסלר: לא.

אלכס קושניר: תודה.

אלכס קושניר: שוב, פנייה מספר 9000 – 6 עד 8, 10 ו-11.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

בצלאל סמוטריץ': רוויזיה.

אלכס קושניר: יש רוויזיה.

אלכס קושניר: אנחנו עוברים להצביע על הרוויזיות מהצוהריים.

טמיר כהן: גם צוהריים וגם לפני.

יצחק פינדרוס: תגידו לנו באיזה סעיפים כדי שנדע להתייחס.

אלכס קושניר: נגיד.

אלכס קושניר: מתחילים עם משרד האנרגיה.

אלכס קושניר: פנייה 13-12.

טמיר כהן: לא נחזור להודעה של הדיור הממשלתי?

טמיר כהן: הייתה לנו הודעה אחת של הדיור הממשלתי.

אלכס קושניר: נכון.

אלכס קושניר: הדיור הממשלתי.

אלכס קושניר: 51-002, עודפי תקציב.

טמיר כהן: זה מה-13 בדצמבר.

אלכס קושניר: ינון, זאת רוויזיה שלך.

טמיר כהן: של העודפים.

ינון אזולאי: דנו עליה.

ינון אזולאי: לא הצבענו עליה?

אלכס קושניר: לא הצבענו עליה.

ינון אזולאי: למה לא הצבענו עליה?

ינון אזולאי: לא היו כאן חברי כנסת?

אלכס קושניר: לא זוכר.

אלכס קושניר: לא הצבענו עליה.

ינון אזולאי: אני אזכיר לכם למה לא הצבענו עליה.

ינון אזולאי: זה הנימוק שלי.

ינון אזולאי: אני רוצה להסביר לעם שצופה בנו גם בשעות כאלה.

ינון אזולאי: בצהריים הוגשה רוויזיה שלי ורצינו להצביע עליה.

ינון אזולאי: אם הייתי יושב ראש הוועדה, יכול להיות שגם אני לא הייתי אומר אבל מאחר ואני היושב ראש החליפי, אני אסביר לכם.

יצחק פינדרוס: עד כאן.

ינון אזולאי: בפנייה דיברנו על כך שבדיור הממשלתי בנושא בתי הדין, אנחנו יודעים שבמשך חמש שנים נמצאים בתכנון של בתי הדין והדיור הממשלתי אבל אין שם כל התקדמות.

ינון אזולאי: הסברתי את זה אבל ראיתי שאין רוב, ביקשתי הצבעה ותוך כדי תרגיל הסחה אלכס ביקש לעבור למשהו אחר, דחה את זה ויצא להפסקה עד 12:30.

ינון אזולאי: אם כן, מ-12:30 חזרנו עכשיו לרוויזיה.

ינון אזולאי: עם ישראל, תשמעו, עכשיו אני מוכן שתצביע על זה.

אלכס קושניר: מי בעד הרוויזיה?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: הרוויזיה לא התקבלה

אלכס קושניר: הרוויזיה נדחתה.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: אנחנו עוברים לפנייה מספר 13-12, משרד האנרגיה.

אלכס קושניר: רוויזיה של ינון אזולאי.

ינון אזולאי: משרד האנרגיה, הגשנו את הרוויזיה הזאת כיוון שאני שאלתי את המשרד - אם זיכרוני אינו מטעה אותי – על עליית מחיר החשמל שאמורה להיות בפברואר.

ינון אזולאי: לצערי לא קיבלנו תשובה נאותה בעניין הזה.

ינון אזולאי: רשות החשמל היא זו שקובעת את העלאת המחירים שהם תחת משרד האנרגיה.

ינון אזולאי: לכן ביקשנו את הרוויזיה הזאת כי אולי באמת תראו לנכון לעכב את זה על מנת שהם יתחייבו לא להעלות את המחירים.

ינון אזולאי: יש מספיק כסף גם לחברת החשמל והיא תוכל להסתדר גם בלי העלאת המחיר.

אלכס קושניר: צריך לזכור שהעלאת מחירי החשמל נובעת מעליית מחירי הפחם בעולם.

אלכס קושניר: דווקא בזכות הרפורמות שנעשו, ההפרדה ואותה רפורמה ברשות החשמל שהפרידה אותה לשתי חברות, בהפרטה של תחנות כוח – אפשרה לצמצם את הפגיעה ולהוריד את העלייה בתעריפי החשמל.

ינון אזולאי: להזכיר לך שהשרה במליאה ענתה לי והיא אמרה שלא תהיה עלייה במחירי החשמל.

ינון אזולאי: היא ענתה לי על זה במליאה ואמרה זאת כאמירה.

אלכס קושניר: מתי?

ינון אזולאי: לפני משהו כמו חודשיים.

אלכס קושניר: יכול להיות שהיא עוד לא ידעה.

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת קושניר, כמי שהיה מעורב כאן לעומק, בכנסת ה-20, בדיוני הרפורמה בחברת חשמל, רק לפרוטוקול לתקן את מה שאמר אדוני.

בצלאל סמוטריץ': הרפורמה בחברת החשמל, עלותה הסתכמה בכ-8 מיליארד שקלים שהמקור שלהם הוא ביטול הוזלה בתעריף החשמל למשך כ-8 שנים.

בצלאל סמוטריץ': אגב, הייתה אז התחייבות שעד 2025 לא יעלו תעריפי החשמל.

בצלאל סמוטריץ': הם היו אמורים לרדת בגלל המעבר לגז ישראלי במחירים הנמוכים שלו וההוזלה הזו בוטלה כדי לממן את הרפורמה.

בצלאל סמוטריץ': אני לא נכנס לזה.

בצלאל סמוטריץ': לדעתי הרפורמה הייתה טובה, הכי פחות גרוע שאפשר היה להגיע במשא ומתן ארוך השנים עם חברת החשמל וכאן צריך לומר מילה טובה על השר לשעבר שטייניץ.

בצלאל סמוטריץ': יחד עם זאת, ההתייקרות היא כן תוצאה של העובדה שמרכיבים שהיו אמורים להוזיל, אתה אומר שיש עלייה גדולה במחיר הפחם אבל כל הזמן יש צמצום בשימוש בפחם ומעבר לשימוש בגז.

אלכס קושניר: אגב, לא מספיק.

בצלאל סמוטריץ': היום כבר אחוזים עובדים בגז והוא זול בהרבה.

בצלאל סמוטריץ': בהסכם החדש שבין חברת החשמל לחברות הגז, התעריף עוד יותר אמור להיות מוזל וההוזלה הזאת נבלמת בגלל שהיא הולכת לממן את הרפורמה.

אלכס קושניר: אני רוצה להצביע על הרוויזיה.

אלכס קושניר: מי בעד הרוויזיה?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: הרוויזיה לא התקבלה

אלכס קושניר: הרוויזיה לא התקבלה.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: פנייה 14, 22 עד 25 – משרד ראש הממשלה.

אלכס קושניר: ינון, הרוויזיה שלך.

ינון אזולאי: אנחנו מאוד רוצים לעזור לראש הממשלה.

ינון אזולאי: אמרתי אתמול אבל אני לא בטוח שכולם שמעו.

ינון אזולאי: במשרד ראש הממשלה יש גם את התקצוב של המשרד של אלי אבידר.

בצלאל סמוטריץ': הפנייה היא על מנהרות הכותל.

ינון אזולאי: שאלנו לאיזו רחבה זה והיא לא נמצאת שם.

ינון אזולאי: אנחנו לא יודעים אם נמצאת הרחבה שנקראת של הרפורמים.

ינון אזולאי: אתה יודע שזה נקרא מרפסת בנט?

ינון אזולאי: במקור זאת מרפסת בנט.

ינון אזולאי: מכיוון שהיא נקראת מרפסת בנט, והוא המציא את זה, אני חושב ששדלשום9 הוא אמר במסיבת עיתונאים שהוא מציע לכולם לעבוד מהבית, אז ההצעה שלי אליו היא שאנחנו לא צריכים את התקציב של משרד ראש הממשלה, שיעבור לעבוד בבית – לא רק מהבית אלא יעבור לעבוד בבית – וכך נפתור גם את הבעיה של ההעברה הזאת לשנה הזאת.

אלכס קושניר: תודה.

אלכס קושניר: מי בעד אישור הרוויזיה?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע.

אלכס קושניר: הרוויזיה לא התקבלה

אלכס קושניר: הרוויזיה לא התקבלה.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

בצלאל סמוטריץ': שיהיה ברור שמי שמצביע בעד הפנייה הזאת, מצביע על 18 מיליון שקלים להקמת הרחבה הרפורמית.

ניר אורבך: אתה הצבעת קודם נגד המתיישבים ביהודה ושומרון.

בצלאל סמוטריץ': אני לא הצבעתי כי אין לי זכות הצבעה כאן.

בצלאל סמוטריץ': נא להתעדכן.

יצחק פינדרוס: אני הצבעתי נגד.

בצלאל סמוטריץ': אגב, הנבזות שלכם, ניר, לכרוך.

בצלאל סמוטריץ': אין לך בושה.

בצלאל סמוטריץ': הנבזות שלך לכרוך את השקל וחצי שאתה נותן לתקציבי הרשויות.

בצלאל סמוטריץ': קיצצתם בתקציבי הרשויות המקומיות ממה היה בשנים קודמות ותקציב מענק הביטחון עכשיו נמוך מכפי שהיה קודם לכן.

בצלאל סמוטריץ': הנבזות שלכם, לכרוך את ה-24 מיליון שקלים האלה של הלעג לרש יחד עם ה-140 מיליון שקלים של האתנן שאתם משלמים לתומכי הטרור בתנועה האיסלאמית – תתבייש לך.

ניר אורבך: תמשיך להגיד את זה יותר חזק ויותר פעמים וזה עדיין לא יהיה נכון.

ניר אורבך: מספיק עם הקמפיין.

יצחק פינדרוס: זאת עובדה.

יצחק פינדרוס: הפנייה הייתה ביחד.

בצלאל סמוטריץ': אני רק מציע ללכת בשבוע הבא יחד עם מאזן גנאים.

ניר אורבך: מספיק עם הקמפיין.

בצלאל סמוטריץ': התפלאתי שלא הלכת יחד עם מאזן גנאים לבקר את ראאד סאלח.

בצלאל סמוטריץ': למה רק להעביר כסף לראאד סאלח?

בצלאל סמוטריץ': לך תבקר אותו.

ניר אורבך: השקרים כבר יוצאים לך מהאוזניים.

אלכס קושניר: פנייה 18, משטרה ובתי סוהר.

אלכס קושניר: ינון אזולאי, רוויזיה.

ינון אזולאי: אני אסביר.

ינון אזולאי: לפני רגע 52 מיליון שקלים בפניית ה-פלט.

ינון אזולאי: ביד אחת אתה מקצץ להם 52 מיליון שקלים וביד השנייה אתה נותן להם מחדש את הכסף הזה.

ינון אזולאי: תשימו לב, תראו איזה אישראבלוף.

ינון אזולאי: זה 44 מיליון ועוד 20 מיליון.

ינון אזולאי: זה קצת יותר מזה.

ינון אזולאי: ביד אחת אתה מוריד וביד השנייה אתה נותן.

ינון אזולאי: סוג של אישראבלוף.

אלכס קושניר: מי בעד קבלת הרוויזיה?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע.

אלכס קושניר: הרוויזיה לא התקבלה

אלכס קושניר: הרוויזיה לא התקבלה.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: פניות מספר 31 עד 35.

אלכס קושניר: ביטחון, הוצאות פיתוח אחרות, משרד ראש הממשלה.

אלכס קושניר: רוויזיה של ינון אזולאי.

ינון אזולאי: אני מאציל סמכויות.

ינון אזולאי: אני אתן עכשיו לפינדרוס להסביר.

ינון אזולאי: אתה רוצה להסביר?

יצחק פינדרוס: אני באמת לא מצליח לבין.

יצחק פינדרוס: אתם מורידים סובסידיות לתחבורה ציבורית בלי לדעת מה זה רב קו.

יצחק פינדרוס: דיברנו על זה.

יצחק פינדרוס: לשם מה?

יצחק פינדרוס: להגברת הנחיות קורונה בתחום התעבורה שלצערי הרב לא הייתה בכלל?

יצחק פינדרוס: הרבה בא מהתחבורה.

יצחק פינדרוס: אני נוסע די הרבה בתחבורה ציבורית ואין אכיפה.

יצחק פינדרוס: כולם הרגישו בכיס את הקיצוצים בסובסידיה.

יצחק פינדרוס: אני לא מרגיש את זה בכיס עלי אבל אני כן מרגיש את זה על הילדים שלי.

יצחק פינדרוס: אין ערך צובר.

יצחק פינדרוס: הורדתם 30 מיליון שקלים, לשם מה?

יצחק פינדרוס: כדי להוסיף למה?

בצלאל סמוטריץ': חבריי, אני מציע למשוך את הרוויזיה הזאת.

בצלאל סמוטריץ': בסך הכול זאת פנייה טובה.

בצלאל סמוטריץ': זו אחת הפניות היחידות שהיא פנייה טובה.

ינון אזולאי: תמשוך את הרוויזיה.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו מושכים את הרוויזיה.

אלכס קושניר: בהסכמת כולם?

ינון אזולאי: כן.

אלכס קושניר: פניות 36 עד 37.

ינון אזולאי: איזה אופוזיציה אחראית.

יצחק פינדרוס: אני לא מבין אותך.

יצחק פינדרוס: אתה הורדת מהכסף של הרחבה הרגילה.

בצלאל סמוטריץ': לא.

בצלאל סמוטריץ': זה לא זה.

בצלאל סמוטריץ': זאת הפנייה הקודמת.

נירה שפק: פינדרוס, אתה לא בדף הנכון.

גבי לסקי: הרחבה הרפורמית אושרה.

בצלאל סמוטריץ': זה לא זה.

נירה שפק: כן.

נירה שפק: זה לא זה.

אלכס קושניר: מתקדמים.

אלכס קושניר: סעיף 39.

אלכס קושניר: נשיא המדינה.

אלכס קושניר: הוגשה רוויזיה על תקן של נהג.

יצחק פינדרוס: אני מושך.

יצחק פינדרוס: נשיא המדינה, אמרתי, אני גם הצבעתי בעד.

טמיר כהן: לא הצבעת על פניות 36 ו-37.

יצחק פינדרוס: אני אמרתי שאני נגד אבל הצבעתי בעד, בפרט שעכשיו תוקפים אותו על זה שהוא הלך לחברון.

אלכס קושניר: סליחה, לא הצבעתי על פניות 36 ו-37.

ינון אזולאי: זה מה שמשכנו עכשיו?

אלכס קושניר: לא.

טמיר כהן: זה משרד ראש הממשלה.

אלכס קושניר: אתם משכתם את הרוויזיה על פניות 31 עד 35.

אלכס קושניר: נכון?

טמיר כהן: נכון.

אלכס קושניר: שוב, כדי שנהיה סגורים.

אלכס קושניר: פניות מספר 31 עד 35 נמשכו.

טמיר כהן: את פנייה 39 הם גם משכו.

בצלאל סמוטריץ': אתה משכת את הרוויזיה הזאת?

בצלאל סמוטריץ': הייתה רוויזיה שלך.

יצחק פינדרוס: הייתה רוויזיה שלך ושלי.

יצחק פינדרוס: שלי, אני רוצה לקבל תשובה.

אלכס קושניר: על איזה סעיף אתה מדבר?

בצלאל סמוטריץ': הייתה לך רוויזיה בגלל תקציבי הגרעינים.

אלכס קושניר: 36 עד 37.

אלכס קושניר: אני משכתי את הרוויזיה.

יצחק פינדרוס: אתה משכת אבל אני ביקשתי תשובה.

אלכס קושניר: רגע, אני רוצה שנהיה סגורים.

אלכס קושניר: פניות 31 עד 35 – הרוויזיה נמשכה.

בצלאל סמוטריץ': כן.

אלכס קושניר: אם כן, הפנייה אושרה.

בצלאל סמוטריץ': כן.

אלכס קושניר: פנייה מספר 39 – הרוויזיה הוסרה.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: רגע.

אלכס קושניר: זה בית הנשיא.

ינון אזולאי: אין בעיה.

ינון אזולאי: אני מושך את הרוויזיה על בית הנשיא, על אותו עיקרון שאז הוא הדליק את הנר הראשון בחברון ואני עושה את זה עבור חברת הכנסת לסקי.

ינון אזולאי: אני עושה את זה בשבילך.

ינון אזולאי: הוא הלך להדליק את הנר הראשון בחברון כמחווה שלו ואני שומר לו את זה.

ינון אזולאי: לכן אני מושך את הרוויזיה.

ינון אזולאי: גברת לסקי, כל הכבוד לך שאת אתי בדעה הזאת.

גבי לסקי: בשבילו.

גבי לסקי: לא בשבילי.

ינון אזולאי: בשבילך.

ינון אזולאי: את והוא, ביחד.

אלכס קושניר: פנייה מספר 36 עד 37.

בצלאל סמוטריץ': האם אפשר לסכם מה היה בפגישה בצהרים?

אלכס קושניר: אין לי מושג.

בצלאל סמוטריץ': אז למה משכת את הרוויזיה?

אלכס קושניר: כי הגיעו לסיכומים ומבחינתי אפשר להתקדם.

בצלאל סמוטריץ': אפשר לדעת מה הסיכומים?

יצחק פינדרוס: אני חושב שצריך להיות גילוי נאות.

יצחק פינדרוס: עד היום מגלים במשרד ראש הממשלה את תקציב אוסלו של רבין.

יצחק פינדרוס: עד היום מנהלים עליו דיאלוג.

יצחק פינדרוס: אני רוצה להבין מה קרה לגרעינים של השומר הצעיר ומה קרה לפיסטוקים של החרדים במסגרת הגרעינים.

יצחק פינדרוס: אמיתי אני רוצה להבין.

יצחק פינדרוס: אני רוצה להבין איך זה מתחלק, איך זה עובד ומה היה בסיכום היום בצהריים.

בצלאל סמוטריץ': אלכס, אתה הגשת רוויזיה כי חברת הכנסת יעל רון בן משה לא הייתה מרוצה.

בצלאל סמוטריץ': תעדכן אותנו מה השתנה שגרם לך להיות כזה אדיב ולמשוך את הרוויזיה.

יצחק פינדרוס: לפי איזה קריטריונים הכסף הזה מחולק.

בצלאל סמוטריץ': מי קיבל כסף ולמה קיבל.

יצחק פינדרוס: אמרו שיעדכנו אותנו, אז תעדכנו אותנו.

יעל רון בן משה: לא ביקשתי תשובות לשאלות שלי.

יעל רון בן משה: מבחינתי אפשר לעבור להצבעה.

ינון אזולאי: אני אתך.

ינון אזולאי: את השאלות שלך הצגת כאן ברבים.

ינון אזולאי: מהבוקר עם ישראל מחכה לתשובות.

אלכס קושניר: אני יכול להצביע על הרוויזיה?

ינון אזולאי: לא אכפת לי, אבל בשביל יעל, עם ישראל רוצה את התשובות.

בצלאל סמוטריץ': היה כאן דיון.

בצלאל סמוטריץ': שיסבירו מה קרה.

אלכס קושניר: זכותי למשוך את הרוויזיה?

יעל רון בן משה: כן.

בצלאל סמוטריץ': אבל אני חושב שצריך להמתין.

אלכס קושניר: מותר לי למשוך את הרוויזיה?

בצלאל סמוטריץ': ודאי שמותר לך.

אלכס קושניר: הגיעו אלי חברי ועדה ואמרו שיש להם איזושהי בעיה עם הממשלה.

אלכס קושניר: אני מכבד את זה מאוד.

אלכס קושניר: הגשתי רוויזיה.

אלכס קושניר: הדברים הסתדרו, לפחות זה מה שעודכנתי, משכתי את הרוויזיה.

בצלאל סמוטריץ': אם חברת הכנסת בן משה יכולה לנמק.

אלכס קושניר: היא לא חייבת.

בצלאל סמוטריץ': היא לא חייבת.

בצלאל סמוטריץ': היא יכולה.

אלכס קושניר: פינדרוס, מה הייתה הרוויזיה?

יצחק פינדרוס: אני אגיד בדיוק.

יצחק פינדרוס: האם הכסף הזה מיועד לצבע מסוים, לציבור מסוים או לדבר מסוים או מיועד לגרעינים עירוניים.

יצחק פינדרוס: את זה אני רוצה לדעת.

יצחק פינדרוס: זו בעצם הייתה השאלה.

יצחק פינדרוס: אם אני אומר את זה בצורה מתורבתת של יעל, היא שאלה את זה לגבי השומר הצעיר ואני שואל את זה לגבי הדוסים.

יצחק פינדרוס: אין לי ארגון של דוסים, אז אני לא יודע איך לקרוא לזה, אולי אני אקרא לזה השומר החדש.

בצלאל סמוטריץ': יש כבר ארגון השומר החדש.

יצחק פינדרוס: אני רוצה להבין וזאת הייתה השאלה.

יצחק פינדרוס: חשבתי שאחרי השאלה שלש יעל שנשאלה בצהריים, אני אקבל תשובה.

אלכס קושניר: בבקשה, תשובה.

אבי מאיר: מנהל אגף בכיר במשרד ההתיישבות.

אבי מאיר: התקנה של גרעיני המשימה במשרד ההתיישבות מתחלקת בין כלל סוגי הגרעינים.

אבי מאיר: זה אומר שיש אצלנו גם גרעינים חרדיים, גם תורניים, גם חילוניים, גם של עולים חדשים.

יצחק פינדרוס: כמה מעורבות פוליטית בחלוקה של הגרעינים?

אבי מאיר: אין מעורבות פוליטית.

בצלאל סמוטריץ': איך אתה מסתדר בלי שר?

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: מי בעד קבלת הרוויזיה?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: הרוויזיה לא התקבלה

אלכס קושניר: הרוויזיה לא התקבלה.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

טמיר כהן: פניות מספר 36 ו-37 אושרו.

אלכס קושניר: פניות מספר 36 ו-37, שתיהן אושרו.

אלכס קושניר: את הרוויזיה על פנייה מספר 39 משכנו.

אלכס קושניר: בית הנשיא.

אלכס קושניר: פנייה מספר 47 ו-48, המטה לביטחון לאומי.

אלכס קושניר: רוויזיה של ינון, של פינדרוס ושל אחמד טיבי שלא נמצא כאן.

בצלאל סמוטריץ': אני מציע להסיר.

בצלאל סמוטריץ': עוד תקן אחד למל"ל.

ינון אזולאי: אני מושך.

יצחק פינדרוס: אני מושך.

אלכס קושניר: הרווזיה הבאה היא על פניות 63 עד 65.

אלכס קושניר: רשויות מקומיות.

בצלאל סמוטריץ': אני רוצה לנמק את הרוויזיה.

בצלאל סמוטריץ': זה בהמשך לדברים שנאמרו קודם אבל אני רוצה להוסיף.

בצלאל סמוטריץ': מנכ"ל משרד הפנים, מר יאיר הירש, בדיון שנערך בוועדה לביטחון הפנים על המאבק בפשיעה ברשויות המקומיות, התחייב שכל שקל שיועבר ממשרד הפנים לרשויות המקומיות יוכל להיות מנוצל אך ורק באמצעות מנגנון מכרזים ממשלתי שמוציא את המכרז מהרשות המקומית ומעביר את זה לאיזשהו גוף – לצוות הבין-משרדי שמנהל את המכרזים – כדי למנוע מעבר של הכספים לארגוני פשיעה שניגשים למכרזים וזוכים בכל מיני צורות מפוקפקות.

בצלאל סמוטריץ': איך ההתחייבות החד משמעית הזאת שלו שניתנה בוועדה לפרוטוקול מתיישבת עם העובדה שמעבירים עכשיו 140 מיליון שקלים לרשויות ללא פיקוח וללא בקרה על מה שעושים עם הכסף?

בצלאל סמוטריץ': קודם עסקנו בשאלה איך הכסף מחולק ועכשיו אני עוסק בשאלה איך יש פיקוח ובקרה.

בצלאל סמוטריץ': הרי הוסכם שיש בעיה ולכן הוקם צוות בין-משרדי ולכן סוכם שתקציבי מדינה לא יגיעו לרשויות, כלומר, רישומית הם יעברו דרך הרשויות אבל לא הרשויות ינהלו אותם אלא אותו צוות בין-משרדי שיוציא את המכרזים.

אלכס קושניר: באיזו ועדה זה נדון?

בצלאל סמוטריץ': בוועדה לביטחון פנים.

בצלאל סמוטריץ': היה דיון.

בצלאל סמוטריץ': אם אתה רוצה, יש לו כאן את הסרטון ואני יכול להשמיע למיקרופון את הדברים שאמר מנכ"ל משרד הפנים.

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: אסור להשתמש באביזרים בוועדה.

בצלאל סמוטריץ': מותר.

בצלאל סמוטריץ': במליאה אסור.

אלכס קושניר: גם בוועדה.

בצלאל סמוטריץ': אני שואל באמת.

בצלאל סמוטריץ': הממשלה הזו, בשורה של הזדמנויות – זה מה שמצאתי היום, ההתייחסות של יאיר הירש - מודעת לעובדה שהפשע המאורגן נמצא עמוק בתוך השלטון המקומי בגלל פחד, חס וחלילה לא מרוע, וכתוצאה מכך השתלטות שלהם על המכרזים ומעבר של כסף ציבורי לארגוני פשע וטרור.

בצלאל סמוטריץ': כדי למנוע את זה הוקם צוות בין-משרדי והייתה אמירה כללית לפיה נעביר תקציבים אבל כל התקציבים ינוהלו על ידי הצוות הבין-משרדי כדי לוודא שאין כאן משפחות פשע שזוכות במכרזים.

בצלאל סמוטריץ': איך זה מתיישב עם העברה של 140 מיליון שקלים לא דרך המנגנון הזה?

אלכס קושניר: ככל שאתה צודק, ואני לא יודע מה היה בוועדה לביטחון פנים, אם זאת ההחלטה, אז ההחלטה נוגעת לכל הכספים שמועברים לרשויות.

בצלאל סמוטריץ': לא.

בצלאל סמוטריץ': זה בדיוק העניין.

בצלאל סמוטריץ': זאת הטענה שלי, שהכסף הזה, בשנה מתקציבים אחרים שאתה יכול לייעד למטרה ספציפית ואז להגיד אני מנהל את המימוש של הכסף הזה - - -

אלכס קושניר: אבל זה אומר שזה כל התקציב השוטף של כל הרשויות כי הכסף הזה הולך לתקציב השוטף במסגרת המענקים.

בצלאל סמוטריץ': אני כבר שולח לך את ההקלטה.

בצלאל סמוטריץ': תראה אותה בעצמך.

אלכס קושניר: אני אראה את זה אחר כך.

בצלאל סמוטריץ': לא.

בצלאל סמוטריץ': נעה התייעצות סיעתית ואז תוכל לראות את זה.

אלכס קושניר: אי אפשר.

אלכס קושניר: אנחנו ברוויזיה.

יצחק פינדרוס: אחרי התשובות ששמעתי כאן, יש כאן שלושה סעיפים שאני רוצה לומר את השערורייה ואני רוצה גם להתייחס למה שניר צעק לבצלאל, שהוא זה שהצביע נגד ולא בצלאל.

אלכס קושניר: בצלאל, אל תשמיע את ההקלטה.

אלכס קושניר: ביקשתי שלא.

בצלאל סמוטריץ': (משמיע את ההקלטה).

יצחק פינדרוס: יש כאן משהו שהוא שערורייתי.

יצחק פינדרוס: בסופו של דבר מענקי האיזון לרשויות הערביות שהן 74 מתוך ה-190 רשויות, הולכים לעמוד על 89 אחוזים מהנוסחה.

יצחק פינדרוס: הרשויות היהודיות שנמצאות באותו מענק איזון, באותו סל, נמצאות ב-83 אחוזים.

יצחק פינדרוס: שישה אחוזים אלה הם משמעותיים מאוד.

יצחק פינדרוס: אני מזכיר את זה כדי שהוועדה תדע מה היא עושה.

יצחק פינדרוס: אני לא יודע באיזו מסגרת חוקית היא פועלת.

יצחק פינדרוס: כמו שאמר קודם בצלאל, אתה רוצה לטפל בנושא של הרשויות המקומיות, אתה רוצה לשנות את הנוסחה – היה לממשלה זמן משנת 2015 לטפל בזה, גם ב-2016, כאשר כבר אז היה אותו משחק, אותם 350 מיליון שקלים.

יצחק פינדרוס: שנית.

יצחק פינדרוס: אחמד טיבי לא נמצא כאן.

יצחק פינדרוס: עבדו על רע"מ.

יצחק פינדרוס: הרי הייתה התחייבות גם של הממשלה הקודמת שהולכים על תכנית חומש וזה היה חלק מתכנית החומש, אותם 350 מיליון שקלים שהיו ב-2016-2015.

יצחק פינדרוס: עובדים עליהם בעיניים.

יצחק פינדרוס: הכניסו את זה שוב ועושים על זה סיבוב פוליטי.

יצחק פינדרוס: אז זה היה נכון כי זאת הייתה פעם ראשונה והתחייבו שב-2017 ישנו את הנוסחה.

יצחק פינדרוס: לא ביצעו את זה.

יצחק פינדרוס: הדבר הראשון שאנחנו כוועדה צריכים לשאול זה למה לא משנים את הנוסחה.

יצחק פינדרוס: הנוסחה הזאת נוגעת לכל אחד ואחד מאתנו שגר בתוך באחת מתוך אותן 194 רשויות.

יצחק פינדרוס: אלי זה לא נוגע כי אני גר בירושלים אבל כל מי שגר ברשות מקומית שנמצאת בתוך הנוסחה, זה נוגע לו .

יצחק פינדרוס: מה שעשו כרגע זה שאמרו שהערבים יקבלו 89 אחוזים והיהודים יקבלו 83 אחוזים.

יצחק פינדרוס: למה?

יצחק פינדרוס: כובע.

יצחק פינדרוס: מסתמכים על התכנית הקודמת אבל זה לא רלוונטי כי התחייבו שיבדקו, אז שיבדקו ושיחזרו אלינו אחרי הבדיקה.

יצחק פינדרוס: אני רוצה לומר עוד משהו לניר.

יצחק פינדרוס: יש כאן מעשה מ-1994, מעשה אשר לא ייעשה.

יצחק פינדרוס: באמת מעשה אשר לא ייעשה כלפי ההתיישבות.

יצחק פינדרוס: את הוויכוחים האלה היו לי גם עם הרב גפני.

יצחק פינדרוס: אני אומר את האמת.

יצחק פינדרוס: היה לי את הוויכוח הזה ואמרתי את זה לרב גפני בהרבה שיחות היו לי גם כראש רשות וגם אחר כך.

יצחק פינדרוס: ב-1994 יצחק רבין הלך ושיפה את הרשויות ביהודה ושומרון בשביל להוריד את גובה הלהבות של ההפגנה בשני דברים - לאחד קראו מענק אוסלו, לשני קראו מענק ביטחון.

יצחק פינדרוס: עם השנים החליפו את השמות ואז בכל שנה, לא נעים להגיד, מוצאים קורבן אחר.

יצחק פינדרוס: פעם זאת ישראל ביתנו, פעם זה הליכוד, פעם זאת ימינה, פעם זאת הציונות הדתית, פעם זה פלוני ופעם זה אלמוני – תהפוך את זה לתקציב קואליציוני.

יצחק פינדרוס: כולם מכירים את הנוסחה, כולם יודעים על מה מדובר, כולם יודעים על איזה תקציב ביטחון מדובר.

יצחק פינדרוס: לכן לחצתי עם השאלה הזאת.

יצחק פינדרוס: תפסיקו להפוך את זה לתקציב קואליציוני אם זה תקציב שאתם נותנים אותו בין כה וכה.

יצחק פינדרוס: אתם רוצים את הבול לרע"מ.

יצחק פינדרוס: הפעם זאת רע"מ אבל כל פעם זה מישהו אחר.

יצחק פינדרוס: את הבול, שמים את אותם 24 מיליון שקלים ולכן אני מתנגד.

יצחק פינדרוס: אני חושב שאנחנו צריכים פעם אחת ולתמיד להגיד סוף, לא רוצים, אל תתנו להם.

יצחק פינדרוס: אם זה מגיע, תכניסו את זה לתקציב.

יצחק פינדרוס: אם לא מגיע, אל תתנו לנו.

יצחק פינדרוס: המשחק הזה שכל פעם עושים עם הרשויות, אני אומר לכם שזה היה גם בימים של גפני, זה דבר שצריך להיפסק.

יצחק פינדרוס: אני רוצה ללכת לסעיף השלישי.

יצחק פינדרוס: על ירושלים אני לא אדבר.

יצחק פינדרוס: יש לי גם נגיעות, הייתי 10 שנים ממלא מקום ואני לא רוצה לדבר על זה.

יצחק פינדרוס: הנושא של החופים הנפרדים, ההתעלמות, ואמר את זה כאן איתן ממשרד הפנים, זה דבר שהוא לא יתכן.

יצחק פינדרוס: אני רוצה להסביר בדקה אחת את האבסורד ולכן גם הגשתי הצעת חוק בעניין.

יצחק פינדרוס: קורה כאן דבר אבסורדי.

יצחק פינדרוס: בעיריית תל אביב, בעיריית בת ים ובעיריות עם החופים, יש להן אולי חבר מועצה אחד חרדי אבל מי משתמש בחופים?

יצחק פינדרוס: כל תושבי מדינת ישראל.

יצחק פינדרוס: על בסיס הדבר הזה הם מבקשים את ה-5 מיליון שקלים.

יצחק פינדרוס: למה מדינת ישראל משפה אותם ב-5 מיליון שקלים?

יצחק פינדרוס: הם אומרם שיש לנו חופים, באים תושבים מבחוץ ואנחנו לא צריכים לתת את השירות הזה.

יצחק פינדרוס: אתה לא יכול לעשות את הדבר הזה פעמיים, אתה גם מבקש כסף וגם אומר שלא אכפת לי מה קורה באוכלוסיית מדינת ישראל, זה לא עסק שלי, אני נותן לרשות המקומית להחליט לבד.

יצחק פינדרוס: הכסף הזה, אסור לתת להם את זה אלא בהתניה איך בודקים ביחס לתושבי מדינת ישראל.

יצחק פינדרוס: לכן אני חושב שצריך לפתוח רוויזיה על הסעיף הזה, להוריד את ה-24 מיליון שקלים ואני אומר את זה כמי שהיה ראש רשות ביהודה ושומרון, את ה-140 להכניס לתוך הנוסחה כמו שמכניסים לכולם כי זאת הייתה התחייבות הממשלה בתכנית החומש הקודמת, ב-2015 ו-2016, ואת ה-5 מיליון לא על פי ההחלטה של הרשות המקומית אלא משרד הפנים ינהל את התקציב הזה.

יצחק פינדרוס: השרה אמרה את זה והצהירה על כך בוועדה, השרה הצהירה על זה במליאה, השרה הצהירה על זה בהודעה ולכן אני חושב שצריך לפתוח דיון על הנושא הזה.

יצחק פינדרוס: תודה.

אלכס קושניר: רוויזיה על פניות 63 עד 65.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: הרוויזיה לא התקבלה

אלכס קושניר: הרוויזיה לא התקבלה.

אלכס קושניר: הפניות אושרו.

אלכס קושניר: הרוויזיה הבאה על פנייה מספר 9000.

אלכס קושניר: יכולים להצביע עליה בשעה 20:30.

אלכס קושניר: יש לנו עוד 12 דקות.

אלכס קושניר: אנחנו מחדשים את הדיון.

אלכס קושניר: השעה 20:30.

אלכס קושניר: אנחנו ברוויזיה לבקשה מספר 9000.

טמיר כהן: 6 עד 8, 10 ו-11.

בצלאל סמוטריץ': בישראל צוין היום יום העוני.

בצלאל סמוטריץ': מי שהקשיב היום לתכניות הרדיו, לא יכול היה שלא להזיל דמעה פשוטו כמשמעו, מול סיפורים באמת כואבים ומצמררים של הורים שלא מצליחים לקנות מטרנה לילדים שלהם.

בצלאל סמוטריץ': אנשים שבקושי סוגרים את החודש, לא מצליחים לחיות בכבוד וכמו שאמרתי, לא מסוגלים להרגיע תינוק בוכה בלילה כי אין להם כסף למזון לתינוקות.

בצלאל סמוטריץ': הציבור הישראלי צריך לדעת שביום הזה הממשלה האטומה הזאת מקצצת 136 מיליון שקלים מתקציב משרד הרווחה.

בצלאל סמוטריץ': רק לחשוב כמה תינוקות אפשר היה להאכיל בכסף הזה.

בצלאל סמוטריץ': מקצצת 50 מיליון שקלים ממשרד העלייה והקליטה ולחשוב כמה עולים היה אפשר להעמיד על הרגליים, כאלה שהגיעו לארץ בגילים מבוגרים והם בלי פרנסה ובלי פנסיה.

בצלאל סמוטריץ': מקצצת חצי מיליארד שקלים מתקציב משרד החינוך - כמה פערים היה אפשר לצמצם ולאפשר שוויון הזדמנויות.

בצלאל סמוטריץ': אין מי שלא יודע כמה החינוך הוא קריטי.

בצלאל סמוטריץ': חצי מיליארד שקלים, שימו לב לסכום הזה, מתקציב משרד החינוך, 136 מיליון מתקציבי משרד הרווחה ו-50 מיליון שקלים מתקציב משרד העלייה והקליטה וזאת כדי לממן שלמונים פוליטיים, כי הרי זה ה-פלט הזה.

בצלאל סמוטריץ': אלה כספים קואליציוניים של שלמונים פוליטיים כדי שהממשלה הזאת תשרוד על חשבון מזון לתינוקות.

בצלאל סמוטריץ': את זה הציבור הישראלי צריך לדעת ואני אומר לכם קבלו את הרוויזיה, אל תאשרו את זה עד שלפחות תיענה הבקשה הטריביאלית שלנו, לדעת מאיזה לחם וחמאה מקצצים את הכספים האלה באכזריות גדולה ואפילו את זה אתם לא מוכנים לתת כי האמת היא שאתם לא מוכנים שהציבור ידע מהפיות של מי לקחתם את האוכל הזה כדי לממן את השלמונים הפוליטיים שלכם.

בצלאל סמוטריץ': פשוט בושה וחרפה.

אלכס קושניר: בצלאל, אתה בדרך כלל מאוד הגון אבל לא היום ולא עכשיו.

אלכס קושניר: אני גם אומר לך למה.

אלכס קושניר: כשאישרנו את תקציב המדינה לשנת 2022-2021, ראינו שם עלייה של 20 מיליארד שקלים בתקציבים של המשרדים החברתיים.

אלכס קושניר: במשרד הרווחה הייתה עלייה בבסיס התקציב - ואם אני טועה אגף התקציבים שנמצא כאן יתקן אותי - של מיליארד שקלים.

אלכס קושניר: במשרד הבריאות הייתה עלייה של 2 מיליארד שקלים.

בצלאל סמוטריץ': על הקורונה.

אלכס קושניר: לא על הקורונה.

בצלאל סמוטריץ': כן.

בצלאל סמוטריץ': על הקורונה.

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: במשרד החינוך הייתה עלייה של 700 מיליון שקלים, אם אני לא טועה, ועוד 300 מיליון שקלים לסגירת פערים מול הפריפריה.

אלכס קושניר: היו עוד הרבה משרדים שקיבלו עוד כסף.

בצלאל סמוטריץ': למה אתם לא מוכנים להראות?

אלכס קושניר: רגע.

אלכס קושניר: מעבר לזה, הממשלה הזאת העלתה קצבאות לקשישים, מה שלא נעשה הרבה מאוד זמן.

בצלאל סמוטריץ': בירכנו אותה.

אלכס קושניר: הממשלה האת העלתה קצבאות לניצולי שואה.

אלכס קושניר: הממשלה הזאת טיפלה סוף סוף ברפורמת נפש אחת והעלתה קצבאות ולא רק קצבאות אלא שיפרה את הטיפול בנכי צה"ל.

אלכס קושניר: הממשלה הזאת הגדילה את התקציבים לטיפול בביטחון תזונתי והיא עשתה עוד הרבה מאוד דברים חברתיים שלא נעשו במשך שנים רבות.

בצלאל סמוטריץ': זה לא מצדיק את הקיצוץ.

אלכס קושניר: לכן אני לא מסכים עם מה שאתה אמרת אבל זאת זכותך להגיד.

בצלאל סמוטריץ': אני חושב שלא הייתה לכם בעיה להביא את הפירוט שיראה מהיכן הכספים האלה קוצצו.

אלכס קושניר: פינדרוס, בבקשה.

יצחק פינדרוס: אני חושב שבצלאל צודק בשני היבטים ואני רוצה להתייחס לתשובתך.

יצחק פינדרוס: התברר כאן באופן מאוד מאוד ברור, ואמרו את זה כאן.

יצחק פינדרוס: למשרד הבריאות הוסיפו 2 מיליארד שקלים.

יצחק פינדרוס: בסוף בתי החולים, כפי שאתה יודע, קיבלו תוספת אולי של בין 50 ל-60 מיליון שקלים, עוד יש ויכוח על הסכום הזה, ואני לא יודע מה הסתיים בוועדת הבריאות.

יצחק פינדרוס: גם כאן, כשאתה מביא שינוי סל הבריאות, אתה מביא 30 מיליון שקלים לקופות החולים שרובן לא סיימו בגירעון בשנה שעברה, אבל בסדר, תהיה להן תוספת של 30 מיליון שקלים וזה מאוד יפה.

יצחק פינדרוס: כשאתה אומר שהוסיפו למשרד הרווחה, אם תפרק את מה שהוספת למשרד הרווחה, רובו קורונה.

יצחק פינדרוס: הוספת למשרד החינוך, רובו קורונה כי את קופסאות הקורונה הכניסו לבסיס.

יצחק פינדרוס: זה פחות או יותר האירוע.

יצחק פינדרוס: גם במשרד הבריאות, תבדוק אותי, 2 מיליארד השקלים - בסוף זה האירוע.

יצחק פינדרוס: דרך אגב, גם ה-900 מיליון שקלים למי שלא זוכר, נולדו בעקבות הקורונה אלא שהפכו את זה לבסיסי בתוך קופסאות הקורונה.

יצחק פינדרוס: ה-960 של בתי החולים בנוי על 2020 שהיה בקורונה.

יצחק פינדרוס: כאשר יש הורדה של חצי מיליארד שקלים, כאשר אומרים לך שלא יכולים לענות לך, לא ביקשנו פירוט על כולם.

יצחק פינדרוס: אומרים לך על 135 מיליון מה לא מומש ב-2020.

יצחק פינדרוס: תגידו לנו מה לא מומש ב-2021 כי ב-2020, אמרנו, זה כבר היה והיו התחייבויות.

יצחק פינדרוס: מישהו כאן מנסה משהו, שאנחנו אולי נראה את ההשוואה הזאת בדיוק על הדבר הזה ולכן אני חושב שצריך לפתוח את הרוויזיה.

יצחק פינדרוס: הדבר השלישי שהוא לא פחות קריטי.

יצחק פינדרוס: העלה כאן בצלאל נקודה שאנחנו עוברים אותה, ואני אומר את זה כאיש ירושלים, הרבה מאוד שנים.

יצחק פינדרוס: לא יודע אם נציג משרד השיכון באמת לא יודע או מיתמם.

יצחק פינדרוס: אני לא יודע מה משניהם.

יצחק פינדרוס: הסיבה שלא מאבטחים את שכונת שמעון הצדיק, את הנביאים הקטנה והורידו באבטחה – כל הזמן הטיעון היה שחסר כסף.

יצחק פינדרוס: תגידו לנו לפחות, כשאנחנו באים ונותנים לך הרשאה להתחייב ב-100 מיליון שקלים, האם כל הצרכים שעלו במשך השנתיים-שלוש האחרונות נכנסו פנימה או לא.

יצחק פינדרוס: האם הם בפנים או לא בפנים.

יצחק פינדרוס: על זה לא קיבלנו תשובה ולכן אני חושב שהמינימום הנדרש לחזור לכאן ביום חמישי, עת יש לנו דיון על העברות תקציביות, עם תשובות.

יצחק פינדרוס: הצרכים האלה יגיעו אליך, יגיעו לניר אורבך, ואז נתחיל כאן סבב מחדש.

יצחק פינדרוס: אין סיבה.

יצחק פינדרוס: פותחים את הדבר הזה, בוא נראה שכולם בפנים.

אלכס קושניר: אתה שוכח שזה לתקציב 2021 שמסתיים.

יצחק פינדרוס: לא.

יצחק פינדרוס: ה-100 מיליון זה לשנת 2022.

אלכס קושניר: זאת הרשאה להתחייב.

יצחק פינדרוס: אולי צריך לתת לו 105, אולי צריך לתת לו 104, אולי צריך לתת לו 103.

יצחק פינדרוס: אני לא יודע אבל שיבוא ויגיד.

יצחק פינדרוס: הוא לא היה יכול לענות על זה.

ינון אזולאי: חבריי אמרו חלק מהדברים שאפשר להגיד אבל אני מסתכל כאן על הטבלה ממנה מקצצים ואומר לך למה הדבר דומה.

ינון אזולאי: אם היום באת והזמנת אותי למסעדה או שנתת לי 1,000 שקלים, אתה לא תתווכח אתי על שישה שקלים.

ינון אזולאי: הדבר המזעזע מבחינתי אותו אני רואה כאן שברשות לניצולי השואה כמעט 7 מיליון ו-591 אלף שקלים.

אלכס קושניר: אתה תראה בפנייה התקציבית מחר את הכסף שאנחנו מעבירים לשם.

ינון אזולאי: עזוב.

ינון אזולאי: אני מתפלא.

ינון אזולאי: רק אתמול – ואמרתי את זה היום עת הייתה כאן אפרת רייטן ביום המאבק בעוני – ראינו אישה שעבדה בכנסת, אם אני לא טועה היא גם ניצולת שואה.

נירה שפק: הם לא אוהבים שקוראים להם ניצולי שואה.

נירה שפק: שורדי שואה.

ינון אזולאי: שורדי שואה.

ינון אזולאי: זה נכון.

ינון אזולאי: הם הגאווה של עם ישראל והם הגבורה של עם ישראל.

ינון אזולאי: דווקא לבוא ולהוריד מהם את הסכום הקטן.

ינון אזולאי: אתה עכשיו אומר לי שהוסיפו לכם, נכון, אבל אתה יודע מה?

ינון אזולאי: לראות את השורה הזאת, זה מביש.

ינון אזולאי: המשרד בחר להוריד מהרשות לניצולי השואה.

ינון אזולאי: הוא בחר את זה.

ינון אזולאי: זה בכוונה תחילה.

ינון אזולאי: יש דברים שאני יכול להגיד לך שהוריד כאן, היה פלט, תספר לי סיפורים, אבל לבוא ולספר על ניצולי השואה ביום כזה?

ינון אזולאי: זה דבר שאני לא מוכן לקבל אותו.

ינון אזולאי: דווקא במקום החלש הזה לבוא ולפגוע באנשים האלה, בשורדי השואה?

אלכס קושניר: אף אחד לא פוגע.

ינון אזולאי: אני אומר לך שהשורה הזאת לא הייתה צריכה להיות.

ינון אזולאי: לא משנה מה, לא הייתה צריכה להיות.

אלכס קושניר: אם כבר פתוח, אני אגיד לך ככה.

אלכס קושניר: כשהייתי מנכ"ל משרד הקליטה בשנת 2017 בערך, ישבתי יחד עם חבר הכנסת פורר אז ובנינו תכנית שתעלה את קצבאות השלמת הכנסה ל-70 אחוזים משכר המינימום.

אלכס קושניר: אז תקצבנו אותה במיליארד וחצי שקלים וזה המינימום שאתה צריך לתת לאותה אוכלוסיית קשישים הכי מסכנה והכי מתקשה.

אלכס קושניר: זה הפך להיות חלק עיקרי מהדרישות שלנו בכניסה לכל קואליציה.

אלכס קושניר: אני הייתי בצוות משא ומתן קואליציוני, גם בכנסת ה-21, גם ב-22 וגם ב-23.

אלכס קושניר: שמנו את הדרישה הזאת על השולחן והציניות בה נדחינו על ידי מי שאז ניהלו מולנו משא ומתן קואליציוני הייתה באמת מבישה.

אלכס קושניר: מה שעשינו בחצי שנה, העלינו את הקצבאות לקשישים, העלינו את הקצבאות לשורדי שואה, מה שלא נעשה כאן שנים.

אלכס קושניר: אתה תראה את ההעברה התקציבית לרשות לניצולי שואה עת נדון בה ביום חמישי.

ינון אזולאי: אמרתי לך על עצם השורה.

ינון אזולאי: זה המשל שאמרתי לך לגבי שש השקלים.

ינון אזולאי: השורה לגבי ה-7.5 מיליון האלה לא הייתה צריכה להיות.

ינון אזולאי: הביאו יותר, אני אפילו לא נכנס לזה אם הבאתם יותר או לא.

ינון אזולאי: אם הבאתם יותר, ברוכים תהיו.

ינון אזולאי: גם הצבענו במליאה עת היה החוק שלך.

ינון אזולאי: אין בעיה, אבל זה לא דבר שאמור להיות, במיוחד שמדובר בכסף קטן.

אלכס קושניר: אנחנו נצביע על הרוויזיה על פנייה מספר 9000, פניות 6 עד 8, 10 ו-11.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: הרוויזיה לא התקבלה

אלכס קושניר: הרוויזיה לא התקבלה.

אלכס קושניר: הפניות אושרו.

אלכס קושניר: היום הקצר בשנה הסתיים גם אצלנו.

אלכס קושניר: הישיבה נעולה.

אלכס קושניר: תודה.

אלכס קושניר: ניפגש מחר.