ועדת העבודה והרווחה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 51, 2021-12-21 09:00

אפרת רייטן: בוקר טוב לכולם.

אפרת רייטן: היום ה-21 בדצמבר 2021, י"ז בטבת תשפ"ב, והשעה היא 09:15.

אפרת רייטן: תודה על שעשיתם מאמץ והגעתם לישיבה המיוחדת של ועדת העבודה והרווחה.

אפרת רייטן: אנחנו עורכים היום דיון מיוחד, שיוקדש כולו למאבק בעוני ולאי-ביטחון תזונתי.

אפרת רייטן: אנחנו מקיימים את הדיון הבוקר בנוכחות השרים: שר האוצר מר אביגדור ליברמן, שכבר הגיע, ובקרוב יצטרף אלינו גם שר הרווחה והשרה לשוויון חברתי.

אפרת רייטן: נמצא איתנו מנכ"ל המוסד לביטוח לאומי.

אפרת רייטן: מר שפיגלר, בוקר טוב.

אפרת רייטן: שלום ליושבת-ראש ועדת הבריאות עידית סילמן ושלום לחברי הכנסת שנמצאים כאן, למנכ"ל ארגון לתת, ולאורחים הנכבדים.

אפרת רייטן: קודם כול, אני מעריכה את המאמצים של כולכם להגיע לכאן על אף מגבלות הקורונה והקשיים שיש, וגם את השרים שהגיעו לכאן למרות הלו"ז הצפוף שלהם ביום שמוקדש ברובו לסיורים, וכמובן את חברי הכנסת שהגיעו.

אפרת רייטן: יש חשיבות מאוד מאוד גדולה לקיים את היום הזה, אולי דווקא ולמרות הקשיים האלה.

אפרת רייטן: מתוקף תפקידי כיושבת-ראש ועדת העבודה והרווחה, החלטתי לא לוותר על היום הזה ולהמשיך את המסורת בה התחילו לפני מספר שנים שר הרווחה מאיר כהן ויושב-ראש ועדת העבודה והרווחה אלי אלאלוף.

אפרת רייטן: הם הקדישו יום מיוחד להעלאת המודעות לעוני ולאי-ביטחון תזונתי ולקיום דיונים בנדון.

אפרת רייטן: כאמור, עוד מעט נקבל מארגון לתת נתוני הדוח האלטרנטיבי על ממדי העוני בישראל.

אפרת רייטן: מהדוח עולה תמונה עגומה ומדאיגה שצריכה להדיר שינה מעיני כולנו, מעיני כל מקבלי ההחלטות בכנסת, בממשלה, ברשויות המקומיות.

אפרת רייטן: אנחנו בעיקר צריכים להיות מודאגים מהעובדה שלפי הדוח, והסקר שכלול בו, עולה שרוב מוחלט של אזרחי מדינת ישראל בדעה שהממשלה לא מטפלת מספיק בבעיית העוני, ושהאמון ירד באופן דרסטי במהלך השנים האחרונות.

אפרת רייטן: יש חשיבות גדולה ביום הזה לקיים דיונים נרחבים ומגוונים בוועדות, דיון במליאה בהשתתפות חברי הכנסת, לרבות כינוסם של השרים הבכירים בממשלה ושל מנכ"ל הביטוח הלאומי במקום אחד.

אפרת רייטן: לטעמי, רק שיתוף פעולה של כל המשרדים ושל מקבלי ההחלטות יכול להביא להבנת עומק הבעיה ולראיית האזרחים שעבורם אנחנו פועלים ומחויבים.

אפרת רייטן: אנחנו צריכים לראות אותם כל הזמן לנגד עינינו ולהביא חזרה את השינוי בתפיסה לסולידריות, לסוציאליות, שלהם זקוקה המדינה היום, אולי יותר מכל זמן אחר.

אפרת רייטן: אני חושבת שהיה פה חטא מתמשך של עצימת עיניים.

אפרת רייטן: מדינת ישראל שואבת מהתנ"ך רבים מערכיה ויסודות משמעותיים בקיומה, ובמשך שנים לא תמיד פרסנו לחמנו לרעבים, לעניים מרודים לא הבאנו בית, ומבשרנו העדפנו פעמים רבות להתעלם.

אפרת רייטן: עצימת העיניים עוזרת לנו.

אפרת רייטן: בוקר טוב, ותודה רבה לשר הרווחה שמצטרף אלינו.

אפרת רייטן: אדוני, פספסת את הרגע בו אמרתי שאני ממשיכה את המסורת בה התחלת לפני מספר שנים.

אפרת רייטן: נוח לנו לחשוב ולהאמין שהכול בסדר בעצימת העיניים.

אפרת רייטן: זה עוזר לנו להפוך את החלשים והמוחלשים לשקופים.

אפרת רייטן: היום אנחנו נוציא אותם קצת אל האור, וזאת בלי הבושה שמאפיינת אותם.

אפרת רייטן: המציאות של משפחה עניה מורכבת ממחסור בביטחון תזונתי, בריאותי, חברתי וקיומי.

אפרת רייטן: היא רצופה בחרדה, בהשפלה, בהיעדר אמונה לצאת מהמעגל הנורא הזה, כשהרבה מאוד פעמים הדורות הבאים גם כלואים בו.

אפרת רייטן: מה זה עוני?

אפרת רייטן: העוני השקוף הוא הילד שהולך לבית הספר בלי כריך והוא חי משאריות של חברים טובים, זו האימא שנאלצת להיכנס למכולת ולעיתים לגנוב מוצרי מזון לילדים.

אפרת רייטן: אתמול קיימנו דיון נרחב בנושא הזה.

אפרת רייטן: כמו כן, בעיות בריאות כמו: השמנה, סוכר, בעיות חניכיים, הנובעות מתזונה לקויה משום שהיא זולה וזמינה ביותר.

אפרת רייטן: העוני הוא זוג המבוגרים בדירה רעועה שנאלצים לבחור בין הישרדות בדוחק לבין בריאות, או בלילות הקפואים בהיעדר חימום, או בניסיון לחסוך כסף על חשמל.

אפרת רייטן: וכמובן, החרדות הנוראיות מפני שיחת הטלפון של הנושים, המעקלים, האנשים הכועסים שרוצים את כספם.

אפרת רייטן: עניים כמעט לעולם לא יילחמו את מלחמתם.

אפרת רייטן: הם עסוקים במלחמת הישרדות ובמחשבות איך להעביר את היום יום, עוד שבוע, עוד חודש.

אפרת רייטן: אנחנו, האנשים שכן שפר עליהם גורלם, צריכים להוביל את השינוי בעזרת חינוך איכותי, במערכת בריאות ציבורית טובה וחזקה, במנגנון רווחה חכם, בתקצוב דיפרנציאלי בכל החזיתות, שגם אם לא ייצר את השוויון המיוחל הוא יאפשר שוויון הזדמנויות.

אפרת רייטן: שרי ממשלת ישראל היקרים, אתם יודעים עד כמה אני מוקירה ומכירה אתכם באופן אישי, ואני יודעת שטובת אזרחי ישראל בראש מעיינכם.

אפרת רייטן: אני פונה אליכם ומבקשת שתמשיכו את הפעולות שכבר התחלתם בהן, שתוסיפו עליהם רבדים, שכבות, מעשים ופעולות, ותגשימו את כל מאוויי ליבכם.

אפרת רייטן: תגשימו את הערכים שיבנו כאן חברה בריאה, חזקה, סוציאלית, וסולידרית, ואני יודעת שאתם מאמינים בהם בכל ליבכם, וכל זאת עבור העולים מרוסיה, מאתיופיה, תושבי הצפון, תושבי הדרום, הרשויות החלשות, הקשישים, וכמובן הילדים.

אפרת רייטן: תשאירו את כפל הקצבאות, תעזרו לזקנים, תשאירו את התקינה המוגברת של כוח האדם ברשויות המקומיות, תשקיעו בהכשרות ובכל אותן פעולות שכבר התחלנו בהן, כמו שאומר כבוד שר הרווחה: השקעה, השקעה, בבני אדם, תמיד, תמיד, מוכיחה ומחזירה את עצמה ונותנת לכולנו כאן באמת חוסן ותקווה לעתיד.

אפרת רייטן: אני רוצה לפתוח את היום הזה בדברך, שר האוצר.

אפרת רייטן: לאחר מכן נשמע את שר הרווחה.

אפרת רייטן: אדוני, בבקשה.

אביגדור ליברמן: בוקר טוב לכולם, ותודה רבה לאפרת על היוזמה, על הכינוס, למרות הנסיבות.

אביגדור ליברמן: מה שמאפיין אותך הוא שאת לא מוותרת, לא משנה מה קורה, ואני מאוד מזדהה.

אביגדור ליברמן: כמי שמאמין בתורת ז'בוטינסקי, בחמשת המ"מים, ברעיון היובל, ובכל הדברים האלה, קל לי לדבר על הנושא הזה.

אביגדור ליברמן: בממשלה הזו אנחנו לא רק שילמנו מס שפתיים, אלא באמת הקצבנו סכומים נכבדים.

אביגדור ליברמן: אני מודה שאני לא קראתי את הדוח.

אפרת רייטן: הוא פורסם כמובן הבוקר.

אביגדור ליברמן: אקח אותו איתי ונתייחס.

אביגדור ליברמן: בדרך כלל, בנושאים כאלו רגישים, לא משנה כמה כסף נביא, זה אף פעם לא יהיה מספיק.

אביגדור ליברמן: אבל אני חושב שאני גאה במה שעשינו בתחום הזה בממשלה הזו מהיום הראשון עד היום בבוקר, כולל.

אביגדור ליברמן: עוד הבוקר, לפני עשרים דקות, הספקתי לחתום על הצו שמוריד את דמי הניהול לכל הוותיקים שחיים מקצבאות זקנה ופנסיה, מ-0,6% ל-0,3%.

אביגדור ליברמן: זה קצת, אבל זה גם משהו.

אביגדור ליברמן: העיקר הוא לעשות כל הזמן מעשה.

אביגדור ליברמן: אני מסתכל על כל הסכומים.

אביגדור ליברמן: ראשית, בנושא ביטחון תזונתי – זו הפעם הראשונה שהממשלה מכניסה את זה לבסיס התקציב.

אביגדור ליברמן: המשולש של: עידית, מאיר, אני, עבד קשה, ומעבר ל-46 מיליון השקלים, שנמצאים בבסיס התקציב, גם הוספנו כ-60 מיליון שקל בנוסף לאותם 46.

אביגדור ליברמן: זה מעל 100 מיליון שקל, וזו באמת פעם ראשונה שממשלה נערכת ונותנת סכומים מהסוג הזה בנושא ביטחון תזונתי.

אביגדור ליברמן: הסוגיה השנייה גם עוזרת להוציא אנשים מקו העוני, ומנכ"ל הביטוח הלאומי בוודאי מודע יותר טוב מכולם, והיא מתייחסת לגמלאים ולאנשים שחיים על השלמת הכנסה וביטוח לאומי.

אביגדור ליברמן: מדובר ב-242,000 איש שיקבלו בממוצע 480 שקל לבודד ו-750 שקל לזוג.

אביגדור ליברמן: בסך הכול מדובר בתקציב חסר תקדים של מיליארד וחצי שקלים.

אביגדור ליברמן: אנחנו חייבים חוב לעוד שתי קטגוריות, וגם הן קיבלו ביטוי בתקציב הזה: ניצולי השואה יקבלו תוספת למענק שנתי של 2,500 שקל.

אביגדור ליברמן: קרי, מ-4,000 שקל לכמעט 6,500 שקלים, ואותו דבר ותיקי מלחמת העולם השנייה, שגם הם מקבלים תוספת למענק שנתי של עוד 2,000 שקל.

אביגדור ליברמן: אני יכול להמשיך ולפרט, אבל בסך הכול יש פה מחויבות ואנחנו מעלים את הנושא, לא רק על ראש שמחתנו אלא גם על ראש תקציבנו.

אביגדור ליברמן: חשוב להמשיך את זה בדברים קטנים.

אביגדור ליברמן: זה נכון שהורדת דמי ניהול מ-0,6 ל-0,3 לכל אחד בנפרד זה לא הרבה כסף.

אביגדור ליברמן: אני מסתכל כמה גובים בסך הכול מאותם אנשים ותיקים סכום כולל על ניהול הפנסיות שלהם, ואלו סכומים לא מבוטלים, אז זו גם תרומה קטנה.

אביגדור ליברמן: אנחנו נמשיך בכל העשייה הזו.

אביגדור ליברמן: גם בנושא הדיור.

אביגדור ליברמן: זו הפעם הראשונה מאז חוק רן כהן שהממשלה רוכשת דירות לדיור ציבורי לאותם גמלאים שאין להם פתרון קבע.

אביגדור ליברמן: בזמנו העבירו את החוק, מכרו את כל מלאי הדירות של הדיור הסוציאלי.

אביגדור ליברמן: הכסף שנגבה היה אמור ללכת לחידוש מלאי לדיור ציבורי, אבל הכסף התאדה.

אביגדור ליברמן: עד היום הוא לא נמצא.

אביגדור ליברמן: זה היה בתחילת שנות התשעים.

אביגדור ליברמן: היה דוח מבקר מדינה והיו דיונים, הכסף התאדה.

אביגדור ליברמן: אנחנו פה, באמת בפעם הראשונה, הולכים בסך הכול להקמת כמעט 6,000 יחידות דיור ומרחיבים את מלאי הדיור הציבורי שקיים היום.

אביגדור ליברמן: אני חושב שזה מורכב מ-1,700 יחידות דיור שקונים פשוט עבור אותם גמלאים, עוד 3,000 בונים בהסכם עם הסוכנות, ועוד 1,000 אנחנו - - -

מיכל מרים וולדיגר: מה עם הנכים תשושי הנפש, שבכלל לא נמצאים שם ולא יכולים להיכנס לשם?

קריאה: זה לא נכון.

מיכל מרים וולדיגר: נכי נפש עצמאים לא יכולים, הם לא זכאים לדיור ציבורי.

מיכל מרים וולדיגר: זה נכון מאוד.

אביגדור ליברמן: הם זכאים לדירות נ"ר, ובמשרד השיכון מופיע גם הרחבה בדירות נ"ר.

אביגדור ליברמן: בסופו של דבר, 5,700 יחידות דיור בשנה אחת זה באמת מאמץ אדיר.

אביגדור ליברמן: מדובר פה במאות מיליונים.

אביגדור ליברמן: אני חושב שאני אולי מכיר פה הכי טוב את כל הממשלות מאז 96' ועד היום, ואני יכול להגיד לך בוודאות שלא היתה ממשלה שנתנה כל כך הרבה תשומת לב וכל כך הרבה תקציבים לנושא הזה.

אביגדור ליברמן: נכון שזה לא מושלם, ונכון שנשארים עוד הרבה נושאים ראויים לטיפול, ובעיקר לתקצוב.

אביגדור ליברמן: אני מקווה שגם בתקציב הבא אנחנו נמשיך עם אותן מגמות ונרחיב ונטפל.

אביגדור ליברמן: הממשלה הזו קיימת חצי שנה, ואני חושב שבמהלכה נעשה פה מאמץ לא מבוטל.

אביגדור ליברמן: עשינו דברים בסך הכול טובים מאוד.

אביגדור ליברמן: תודה.

אפרת רייטן: תודה רבה.

אפרת רייטן: אדוני השר, אנחנו רוצים להעמיק את שיתוף הפעולה בין משרד האוצר וועדת העבודה והרווחה.

אפרת רייטן: בכוונתנו להקים ועדת משנה לטיפול בקשישים, במיוחד עבור אלו שלא חסכו פנסיות ואין להם פנסיות.

אפרת רייטן: האם אנחנו נוכל באמת לשמוע איזושהי קריאת כיוון גם מצד משרד האוצר שבתקציב הבא יוקצו יותר כסף ויותר משאבים עבור הקשישים האלה שחיים מתחת לקו העוני?

אביגדור ליברמן: המגרעות של החינוך הרוסי הן שאני בן אדם יסודי ושיטתי.

אביגדור ליברמן: אני לא מתערב, זו זכותך, ואסור שהממשלה תתערב בעבודת הכנסת.

אביגדור ליברמן: אני חושב שנתברך אם תקימי פה ועדת משנה לנושא הקשישים ללא פנסיה.

אביגדור ליברמן: צריך לעשות עבודה מטה.

אביגדור ליברמן: אני לא אוהב לשלוף.

אביגדור ליברמן: נעשה עבודת מטה, נראה מה היקף הבעיה, במה אפשר לעזור.

אביגדור ליברמן: אשמח לעשות את זה מול ועדת המשנה, מול הביטוח הלאומי.

אביגדור ליברמן: בדברים אלו אנחנו תמיד נעזרים גם בביטוח הלאומי.

אביגדור ליברמן: נעשה יחד את כל המחקר ואת כל עבודת המטה ונראה מה התשובות שנוכל לתת במסגרת דיוני תקציב 23' - 24'.

אפרת רייטן: תודה רבה.

אפרת רייטן: שאלה לשר האוצר, אוסאמה.

אוסאמה סעדי: תודה, גברתי היושבת-ראש.

אוסאמה סעדי: כבוד השרים, אין ספק שבחברה הערבית יותר מ-50% מהמשפחות חיות מתחת לקו העוני, ושני שליש מהילדים חיים מתחת לקו העוני.

אוסאמה סעדי: לכן, חשוב מאוד לשים דגש בנושא הזה.

אוסאמה סעדי: נמצאים פה נציגים של לשכות הרווחה שיכולים לדבר על העוני בחברה הערבית.

אוסאמה סעדי: אני רוצה לנצל את ההזדמנות שנמצא כאן שר האוצר ולומר שהיום התפרסם שרבע מהאזרחים במדינת ישראל הם על סף הדרדרות אל מתחת לקו העוני – מה שנקרא "עניי הקורונה".

אוסאמה סעדי: אנחנו כל הזמן שואלים.

אוסאמה סעדי: אנחנו יודעים שמדיניות הממשלה היא לא מדיניות של סגר, אבל יש ענפים שלמים, כמו: ענף התיירות, סוכני נסיעות, מורי דרך, והשאלה היא מה הממשלה עושה.

אוסאמה סעדי: הפסיקו את מתווה החל"ת, אין סיוע לעסקים.

אוסאמה סעדי: איזו בשורה מביא היום שר האוצר לענף הזה ולמעמד הביניים שמדרדר מתחת לקו העוני?

אפרת רייטן: תודה.

אביגדור ליברמן: זה אומנם לא שייך לדיון של היום, אבל אשמח לפרט.

אביגדור ליברמן: גם פה חשוב שנדבר על עובדות ולא בהכללות.

אביגדור ליברמן: התיירות נחלקת לתיירות פנים ולתיירות נכנסת.

אביגדור ליברמן: בכל מה שקשור לתיירות פנים, זו השנה הכי רווחית שהיתה לרשתות אי פעם.

אביגדור ליברמן: אתה יודע את זה מדוחות הרבעונים לבורסה.

אביגדור ליברמן: כל רשתות בתי המלון הן חברות שנסחרות בבורסה הישראלית.

אביגדור ליברמן: כשאתה קורא את הדוחות שלהם ואתה רואה שהם הגיעו לשיא של כל הזמנים, במיוחד בתי מלון באילת ובים המלח שהגיעו השנה לרווח שהלוואי על כולם.

אביגדור ליברמן: לגבי תיירות נכנסת, במיוחד בתי המלון הבודדים שהיו בנויים על צליינים ועל קבוצות נוער מחוץ לארץ - הם באמת במצב בכי רע.

אביגדור ליברמן: אנחנו נגבש שם חבילת סיוע שתבוא לאישור הממשלה ביום ראשון הקרוב.

אביגדור ליברמן: לגבי מורי הדרך - גם פה אנחנו חייבים לזכור את הנתון של שנת טרום קורונה כשהיו 4.5 מיליון קורונה, השנה יש לנו 300,000 תיירים.

אביגדור ליברמן: כשאתה נופל מ-4.5 מיליון ל-300,000 זה יוצר לך נסיבות מאוד לא פשוטות.

אביגדור ליברמן: כרגע קנינו ב-30 מיליון שקל חבילות סיורים עבור נוער, גמלאים, עולים חדשים, דרך משרד הקליטה, משרד הרווחה, המשרד לשוויון חברתי.

אביגדור ליברמן: בנוסף, אנחנו משתדלים לתת גם אלטרנטיבה.

אביגדור ליברמן: למשל, חסרים לנו היום מאות אנשים בתפקיד נאמני קורונה.

אביגדור ליברמן: נאמני קורונה זה 10,000 שקלים בחודש.

אביגדור ליברמן: בזמנו, דומני, הקצבנו 2,000 נאמני קורונה.

אביגדור ליברמן: כרגע חסרים לנו מאות אנשים בתחום נאמני הקורונה, ועוד מאות אנשים שיהיו תחקירנים של שרשרת אפידמיולוגית.

אביגדור ליברמן: בנוסף, בהכשרה מקצועית הקצבנו סכומי עתק.

אביגדור ליברמן: אתמול בערב היתה ישיבה ארוכה עם שרת הכלכלה, שר האוצר, וכל הצוותים.

אביגדור ליברמן: המאמץ הכי גדול בנושא הכשרה מקצועית הולך למגזר הערבי.

אביגדור ליברמן: אני חושב שחשוב מאוד לתת שם אופק תעסוקתי לאנשים צעירים, בגילאי 18, שמשתחררים.

אביגדור ליברמן: כלומר, הולכים פה על איזושהי תוכנית גדולה מאוד, ואני מקווה שהיא תתממש.

אביגדור ליברמן: בסך הכול, מבחינת שיעור התעסוקה והאבטלה, אנחנו חזרנו לטרום קורונה.

אביגדור ליברמן: הבעיה הכי גדולה היום של המשק הישראלי היא המחסור בידיים עובדות בכל ענף וענף, ולכן אנחנו פועלים פה באופן מושכל ומשתדלים לתת פתרונות נקודתיים.

אביגדור ליברמן: יש לי נתונים משלשום: עברו 31,000 אנשים בבן גוריון.

אביגדור ליברמן: בסך הכול, השנה היו 6 מיליון יוצאים ושבים, מתוכם 5 מיליון במחצית השנייה של השנה ומיליון במחצית הראשונה.

אביגדור ליברמן: ראיתי שם אדם שביקר בדובאי כבר שמונה פעמים, למרות שאני לא יודע מה אפשר לעשות שם שמונה פעמים.

אביגדור ליברמן: הוא כנראה מקבל שם אזרחות לשם כבוד, תייר כבוד.

אביגדור ליברמן: בכל זאת, אנשים יצאו ונכנסו.

אביגדור ליברמן: אנחנו מטפלים באופן נפרד בחברות התעופה, באופן נפרד במורי הדרך, באופן נפרד בבתי המלון שמתבססים על התיירות הנכנסת.

אביגדור ליברמן: יש שם תוכנית מפורטת.

אפרת רייטן: תודה.

אפרת רייטן: שר הרווחה מאיר כהן, אדוני, בבקשה.

מאיר כהן: שלום ובוקר טוב לכולם.

מאיר כהן: שלום, אדוני השר, גברתי היושבת-ראש.

מאיר כהן: אני נמצא פה עשר שנים, לא כמו איווט שנמצא פה 30 שנה, אבל בעשר השנים הללו מעולם לא היה מצב שבו שר רווחה ושר האוצר הגיעו לוועדה לשמוע את הדוח האלטרנטיבי, שלפעמים אנחנו מתווכחים איתו.

מאיר כהן: זה הישג חסר תקדים.

מאיר כהן: אתם לא שמים לב לניואנסים הקטנים, אבל זה מעיד יותר מאלף עדים על מה שאמר שר האוצר, שבאמת הלב שלו, הלב של כל הממשלה, נמצא במקום הנכון.

מאיר כהן: יושב כאן גם מאיר מהביטוח הלאומי.

מאיר כהן: הוא עד לכל השינויים האלה, והוא שותף מלא לכל השינויים האלה.

מאיר כהן: זה רגע היסטורי.

מאיר כהן: ערן וינטרוב, תלמידי הטוב, באנו לשמוע אותך, להתווכח איתך, אבל באנו לכבד אותך.

מאיר כהן: אדוני שר האוצר, אנחנו אמרנו, ואני חושב שאתה חושב בדיוק כמוני כי אני רואה את זה על פי הצעדים שלך ועל פי זה שאפילו לא מצמצת בכל מה שביקשנו.

אביגדור ליברמן: זו פעם ראשונה ששר האוצר ושר הרווחה לא מתווכחים.

אביגדור ליברמן: זה כמעט אירוע היסטורי.

אפרת רייטן: אמרתי לכם כבר ברגע הראשון שבאתי לגשר בממשלה הזו.

מאיר כהן: זה כל כך מכובד.

מאיר כהן: גם ב-900 מיליון שקלים שהוספנו לילדים הנכים, שזה פרופר מגיע מהוצאה של ההורים, לא היה מצמוץ אחד של השר.

מאיר כהן: הוא אמר שצריך, ובזה זה נגמר.

מאיר כהן: השילוב הזה של יושבת-ראש הקואליציה עידית סילמן, שעושה עבודה נהדרת, ואיתך, והשר, ואני ועוד שרים, ואני חייב להגיד שגם ראש הממשלה - כשאתה מדבר על עוני, אתה מרגיש שיש הקשבה.

מאיר כהן: אנחנו קוראים היום את הדוח של ארגון לתת.

מאיר כהן: אני קצת מתווכח עם הדוח הזה, אבל בסדר גמור.

מאיר כהן: אני מכבד אותו.

מאיר כהן: ערן, זה טוב שאתם פה.

מאיר כהן: אנחנו שותפים.

מאיר כהן: כל מי שמתעסק בעוני צריך לכבד אותו ולתת לו חיבוק גדול.

מאיר כהן: כבר השבוע יהיה הדוח של הביטוח הלאומי.

מאיר כהן: גברתי, אני מאוד מבקש שהדוח יגיע גם לכאן.

מאיר כהן: הדוח של הביטוח הלאומי הוא דוח על פי כל הכללים של ה-OECD.

מאיר כהן: לכן, מבחינתנו, זהו הדוח אליו מתייחסת הממשלה.

מאיר כהן: ערן, אני חלילה לא מזלזל בדוח הזה.

מאיר כהן: אני מכבד אתכם, ולו בגלל העבודה שאתם והעמותות עושים.

מאיר כהן: לכן, החידוש, גם בדבריו של שר האוצר, וגם בדבריי, הוא שאתם לא נשארים לבד.

מאיר כהן: לאט לאט המדינה תיקח את האחריות, ואתם תהיו הנשמה היתרה.

מאיר כהן: בשביל זה אנחנו נמצאים כאן.

מאיר כהן: לכן, ה- 106 מיליון שקלים, ובבסיס התקציב של 23' יהיה יותר כסף, כי אנחנו חייבים את זה.

מאיר כהן: לכן, אני מברך על הדוח.

מאיר כהן: אני מתווכח על חלק מהנתונים שלו, אבל אני מברך את העמותות שנמצאות עד היום בחזית.

מאיר כהן: הגיע הזמן שהמדינה תלך איתכם כתף אל כתף, ואנחנו עושים עד כמה שאנחנו יכולים.

מאיר כהן: אני רוצה לספר לכם על צעדים שעשינו ב-22', לא על דברים שקשורים ל-21' ולא ל-19', אלא מה עשינו מתוך התפיסה שיש עניים במדינת ישראל, וזו אחריותה של הממשלה, לא של פילנתרופיה.

מאיר כהן: אתם לידנו, אתם עוזרים, אתם, ועובדי משרד הרווחה, וגורמים נוספים, אתם לעיתים הסנסורים שלנו בשטח שמביאים את האינפורמציה, ועובדי משרדי הרווחה.

אביגדור ליברמן: מאיר, אני מתנצל.

אביגדור ליברמן: תודה רבה.

אביגדור ליברמן: אני רץ לכנס של גלובס - מהרווחה לכנס קפיטליסטי.

אפרת רייטן: תבוא לשם עם הרוח הזו שלנו ותראה שיש שינוי.

ערן וינטרוב: לפני שאתה הולך, חשוב לי להגיד שלצד הנתונים, אנחנו מאוד מעריכים את הצעדים האלו.

ערן וינטרוב: אנחנו לא מתעלמים מהם לחלוטין.

ערן וינטרוב: הצעד כלפי הקשישים שיעלה את כולם פורמלית מעל קו העוני הוא מאוד מאוד חשוב, וכל הכבוד.

אביגדור ליברמן: תודה רבה.

אפרת רייטן: תודה רבה לשר האוצר.

מאיר כהן: תודה רבה.

מאיר כהן: האחד, הגדלת קצבת השלמת הכנסה ל-70%.

מאיר כהן: אזרחים ותיקים עד גיל 70 קיבלו עוד 520 שקלים לחודש.

מאיר כהן: היה מישהו שאמר לי: אה, זה 520 שקלים.

מאיר כהן: אני הגעתי ממשפחה ש-520 שקלים היו תוספת משמעותית להכנסת הוריי.

מאיר כהן: זו תוספת יפה מאוד.

מאיר כהן: הלוואי והיה ניתן לתת לעוד יותר, אבל אנחנו גם בזה נטפס למעלה.

מאיר כהן: יש דבר מאוד מאוד חשוב.

מאיר כהן: מבחן הכנסות מקל על משפחות חד הוריות, הארכת הוראת השעה עד לסוף 22' חשובה בצורה בלתי רגילה.

מאיר כהן: זה לא ידוע, אבל במשרד הרווחה יש עוד 150 מיליון שקלים שמתעסקים עם נושמים לרווחה, שזה פרופר להתעסק עם משפחות.

מאיר כהן: זו תוכנית הדגל של המשרד, התחלתי אותה ב-2014 כשהייתי שר.

מאיר כהן: מדובר במשפחות שיש סביבן מנטורים שמלווים ומוציאים אותן מהעוני.

מאיר כהן: זו תוכנית שלוקחת מוביליות של עניים, לוקחת מ-X ל-Y.

מאיר כהן: יש לנו כבר 5,000 משפחות ואנחנו מטפסים עם זה.

מאיר כהן: אנחנו פותחים מועדונים לקשישים ולאזרחים ותיקים, וזה דבר מאוד חשוב.

מאיר כהן: אנחנו קוראים לזה "מבדידות להתגודדות".

מאיר כהן: הם מקבלים ארוחת צוהריים שם.

מאיר כהן: מי שלא חי ומי שלא נגע באנשים האלה לא מבין איזה משמעות יש לאותה ארוחת צוהריים חמה שהם מקבלים.

מאיר כהן: זה לא תוספת כספית אבל זו תוספת שהיא הרבה יותר משמעותית מהתוספת הכספית, ואני אומר את זה באחריות מלאה.

מאיר כהן: חבר הכנסת סעדי, יש אפליה מתקנת מאוד ברורה גם בתקציבי משרד הרווחה, גם בתקציבים של התוכנית של אותם 32 מיליארדים, כשאנחנו יושבים עם הפזורה הבדואית.

מאיר כהן: ויש עוני בפזורה הבדואית יותר ממה שאתה מתאר, אדוני.

מאיר כהן: אני חושב שאתה יודע את זה.

מאיר כהן: יש שם ריכוזים מאוד גדולים.

אוסאמה סעדי: בוודאי שהמספרים יותר גבוהים בפזורה.

מאיר כהן: אנחנו במאמץ לפתוח שם מועדוניות.

מאיר כהן: פתחתי, ואני פותח עוד מועדוניות.

מאיר כהן: המועדוניות האלה מיועדות בדיוק לילדים שנשארים לצהרונים, וזה חידוש בפזורה הבדואית.

מאיר כהן: הם נשארים לצהרונים, והם מקבלים ארוחת צוהריים וחיזוק בלימודים.

מאיר כהן: הם נשארים שם עד חמש-חמש וחצי.

מאיר כהן: הקמתי שלושה כאלה, ואנחנו צריכים לתגבר כמעט בכל יישוב, ונעשה זאת במהלך השנה הזו.

מאיר כהן: כל הרפורמות אצל הנכים הן משמעותיות והן חבל הצלה לאנשים, שבחלקם היו עמוק מתחת לקו העוני, וזה חשוב מאוד.

מאיר כהן: לא אקרא את כל הדברים, אבל יש לזה משמעות בלתי רגילה.

מאיר כהן: למשל, הורדת רף הנכות - זה דבר מאוד קטן אבל יש לו משמעות.

מאיר כהן: עד היום מי שרצה לקבל שירותים מיוחדים היה צריך להיות נכה 60%, ופחות מזה הוא לא קיבל.

מאיר כהן: החבר'ה האלה לקחו את הכסף של הלחם ושל הדברים האלמנטריים ועם זה עשו פשרה לעצמם ובעצם קנו שירותים.

מאיר כהן: אנחנו הורדנו את זה ל-40%.

מאיר כהן: כל נכה שיש לו 40% נכות זכאי לקבל שר"מ, וזו תוספת משמעותית.

מאיר כהן: לא תמיד הסיפור בטיפול עוני, וזו תפיסתי, הוא נתינה של קצבאות ישירות, לעיתים הסיפור הוא גם בבדיקת המעטפת.

מאיר כהן: דיור קשור לעוני.

מאיר כהן: אני מנהל שיח עם גברת מירושלים שמקבלת קצבאות בסך 4,000 שקלים, ואפילו יותר, אבל הוועדה הציבורית במשרד השיכון לא אישרה לה את הסכום.

מאיר כהן: היא אומרת לי שהיא שוכרת בית בירושלים ושהיא משלמת 4,400 שקלים.

מאיר כהן: אם לא נפתור את בעיית הדיור, היא תשלם את הדיור שלה עם כל הקצבאות שניתן, כי קורת גג היא הדבר החשוב ביותר.

מאיר כהן: זכרו, עוני הוא לא רק אוכל.

מאיר כהן: אוכל הוא הביטוי הכי הכי קשה.

מאיר כהן: עוני זה גם חינוך.

מאיר כהן: ערן, אתה מכיר את זה.

מאיר כהן: גדלת במקום בו גם אני גדלתי.

מאיר כהן: עוני זה גם נגישות לרפואה ועוני הוא גם היכולת לקבל תרופות נכונות, והוא גם התפריט שאנו אוכלים, ואמרת זאת בצדק, גברתי.

מאיר כהן: בפעם הראשונה שפגשתי את העמותות והתווכחתי איתן ראיתי שהן מתייחסות באופן רציני לשאלה מה הן מחלקות, ולא רק כמה, וזה מאוד מצא חן בעיניי.

מאיר כהן: גברתי היושבת-ראש, כשנכנסתי וראיתי את שר האוצר מאוד התרגשתי, וזה לזכותך המלאה.

אפרת רייטן: תודה רבה.

אפרת רייטן: אני חושבת שיש צורך.

מאיר כהן: אני אומר לך בוודאות שלא היתה כאן ישיבה בה ישבו יחד: שר הרווחה, שר האוצר, והעמותות, וכל זאת בהיעדר ויכוח כי האחד משלים את השני.

מאיר כהן: את עושה זאת בעזרת היכולת המדהימה שלך באמת לרכז את כולנו סביב השולחן.

מאיר כהן: כל אחד ימשיך לתת את כל מה שהוא יכול לתת.

מאיר כהן: אנחנו לא נתווכח עם העמותות כי הן בשום פנים ואופן לא בצד השני, גם אם בבוקר קיבלתי כל מיני טלפונים.

מאיר כהן: אמרתי שאפשר להתווכח על דוחות, אבל חייבים לכבד דוחות.

מאיר כהן: מי שדאג שדוח כזה ייצא, לא עשה זאת כי הוא רוצה פרסום אלא כי הוא חושב שזה הדבר הנכון.

מאיר כהן: ערן חושב שזה הדבר הנכון.

מאיר כהן: אני מכיר אותו מכיתה ז', ותמיד הוא חשב שזה הדבר הנכון.

מאיר כהן: גברתי, תודה רבה.

מאיר כהן: אשאר עוד כמה דקות.

אפרת רייטן: שתי שאלות לחברת הכנסת וולדיגר, בבקשה.

מיכל מרים וולדיגר: תודה ליושבת-הראש, תודה לשר האוצר, שעזב אותנו, ולשר הרווחה כמובן.

מיכל מרים וולדיגר: אני מבקשת להתייחס לשני נושאים: קודם כול, דיברת על הנכים.

מיכל מרים וולדיגר: בדרך כלל אוכלוסיית הנכים נמצאת במצב של עוני.

מיכל מרים וולדיגר: אבל האוכלוסייה הקשה ביותר בקרב הנכים, שנמצאת במצב הכי כבד של עוני, היא אוכלוסיית נכי הנפש.

מיכל מרים וולדיגר: המחלה או ההפרעה שלהם מתפרצת בגיל ההתבגרות ולכן הם לא רכשו השכלה או זוגיות.

מיכל מרים וולדיגר: הם לא זכאים לדיור ציבורי כשהם בודדים, הם בכלל לא נכנסים לשם.

מיכל מרים וולדיגר: כשהם לבד יש להם 780 שקל השתתפות בשכר דירה, וזה לא עוזר.

מיכל מרים וולדיגר: זה מחיר מצחיק כשחושבים על מחירי השכירות.

מיכל מרים וולדיגר: כשהם כבר מצליחים לשכור, מעיפים אותם כל שני וחמישי כי הם לא מתנהגים לפעמים כמו שצריך להתנהג.

מיכל מרים וולדיגר: חייב להיות פתרון, גם בדיור הציבורי, כמו שאמר השר.

מיכל מרים וולדיגר: אבל זה לא רק שם.

מיכל מרים וולדיגר: אוכלוסיית נכי הנפש היא לא מעטה במדינת ישראל.

מיכל מרים וולדיגר: לגבי תעסוקה - יש כאלה שמקבלים 5 שקלים לשעה, וזהו סכום מגוחך.

מיכל מרים וולדיגר: צריך לעשות פה רפורמה כוללת בכל נושא בריאות הנפש, ואשמח להתייחסות קצרה.

מיכל מרים וולדיגר: לגבי פרויקט נח"מ – נערים חרדים מנותקים, אני מבינה שעד היום הם היו מתוקצבים בכספים קואליציוניים.

מיכל מרים וולדיגר: היום תוכניות נסגרות.

מיכל מרים וולדיגר: פנו אליי כמה וכמה אנשים, ואשמח להתייחסות גם לזה.

מאיר כהן: אני לא יודע מה עשו עם הכספים הקואליציוניים, לא בדקתי.

מאיר כהן: הודעתי לכל אותן עמותות שלא יהיה נער או נערה חרדים מנותקים שאנחנו נדע עליהם ויפנו אליהם והם לא יקבלו טיפול כמו כולם.

מאיר כהן: זו הפעם השנייה שאני נדרש לזה.

מאיר כהן: נדרשתי לזה גם ב-2013, ואת יכולה לשאול את חברנו.

מאיר כהן: כשהם באו ואמרו שאין כספים קואליציוניים אמרתי שנכון שאין כספים קואליציוניים אבל יש ילדים וילדות במצוקה.

מאיר כהן: לא יהיה ילד אחד כזה.

מאיר כהן: אני מבקש ממך, ומזמין אותך.

מאיר כהן: כבר ישבנו פעם אחת.

מאיר כהן: לגבי נושא בריאות הנפש – אני חושב שכדאי שגם אני, וגם מנכ"ל הביטוח הלאומי, וגם עידית סילמן, נשב ביחד ונעשה אצלך ישיבה, גברתי היושבת-ראש.

אפרת רייטן: בבקשה.

מאיר כהן: את צודקת, הנושא הזה קצת נדחק לשוליים כי לא היה ברור.

מאיר כהן: אנחנו עושים שינוי לגבי מקומות העבודה שלהם.

מאיר כהן: בקדנציה הזו, בעזרת השם, במושב הזה של החורף, אני מאוד מקווה שנביא את החוק הגדול של האנשים עם המוגבלויות.

מאיר כהן: אנחנו עובדים עליו והוא עומד להסתיים.

מאיר כהן: אנחנו גם תקצבנו אותו בהרבה מאוד מיליונים.

מאיר כהן: אנחנו נפרוס במקום הזה את החוק לפני שאנחנו מעלים אותו.

מאיר כהן: הוא יפתור את הנקודה הזו.

מאיר כהן: צריך לכבד את תשושי הנפש שנמצאים בתוך מסגרות העבודה.

מאיר כהן: עשיתי דבר מאוד חשוב כשבכל מסגרות העבודה האלה דאגתי לארוחת צוהריים לכל האנשים – 15,000 מנות לארוחות צוהריים.

מאיר כהן: פעם גם את ארוחת הצוהריים הם לא קיבלו.

מאיר כהן: אני מאוד מקווה שאנחנו נתקדם.

מאיר כהן: אני מודה לך.

אפרת רייטן: תודה רבה לשר הרווחה.

ערן וינטרוב: שר הרווחה, משפט אחד בתור תלמיד שלך לשעבר.

ערן וינטרוב: קודם כול, חשוב לי להגיד לך שהדוח שלנו לא מאתגר את הדוח של המוסד לביטוח הלאומי, שאנו גם מקווים שהוא יתפרסם בקרוב.

ערן וינטרוב: הוא דוח משלים שנותן תמונה עיקרית, ומהי המשמעות של החיים בעוני, לא רק מספרים.

ערן וינטרוב: שנית, אנחנו פועלים בנושא הזה כבר הרבה שנים.

ערן וינטרוב: ג'יל 25 שנה, אני 20 שנה.

ערן וינטרוב: לפני 15 שנה עתרנו לבג"ץ.

ערן וינטרוב: היו הרבה התחייבויות ממשלתיות.

ערן וינטרוב: ואמרתי לך גם בעבר שכשיש ביקורת אנחנו יודעים להגיד אותה, וזה לא משנה לנו מאיזה מפלגה מדובר כי אנחנו ארגון א-פוליטי גם מבחינה מפלגתית.

ערן וינטרוב: אבל כשצריך לברך, אנחנו יודעים גם לברך.

ערן וינטרוב: מעבר לזה שאני גם מכיר בזה שזו הפעם הראשונה שר האוצר ושר הרווחה יושבים יחד עם העמותות באופן כזה, זו גם הפעם הראשונה שאני שומע שר בממשלת ישראל שאומר שזו האחריות של הממשלה לטפל באי ביטחון תזונתי ובעוני, וזו פעם ראשונה שיש באמת כסף לבסיס התקציב.

ערן וינטרוב: אנחנו מאוד מעריכים את זה, תודה רבה.

אפרת רייטן: תודה רבה.

אפרת רייטן: תודה רבה לשר הרווחה מאיר כהן.

מאיר כהן: תודה רבה, גברתי.

מאיר שפיגלר: את שאלת את השר מאיר כהן שאלה.

מאיר שפיגלר: הוא ציין את הפחתת האחוז שמאפשר לקבל שר"מ מ-60% ל-40%, וזה בדיוק מופנה לטובת אוכלוסייה שציינת, של אנשים עם מגבלת שכלית התפתחותית, אנשים עם תסמונות, עם פיגור שכלי.

מאיר שפיגלר: הם לא יכלו לקבל עד עכשיו שר"מ בכלל, וזה מה שעשה השר.

מאיר שפיגלר: הוא עמד על כך שהדבר הזה יהיה בבסיס העניין במסגרת הרפורמה בנכות.

מאיר שפיגלר: זה גם היה כרוך בתקציב לא מבוטל.

מאיר שפיגלר: ואכן, כל אלה שעד היום היו מנועים מלקבל שר"מ, כי לא היה להם פה ולא היה מי שידבר בשמם, היום יכולים להגיש בקשות ולקבל שר"מ.

מאיר שפיגלר: זה דבר אחד מיני רבים.

אפרת רייטן: כמובן שזה היה רק מרכיב אחד מתוך רשת של שינויים שעשינו בוועדה במסגרת חוק התקציב.

אפרת רייטן: הכנסנו שם שינויים רבים וגדולים.

אפרת רייטן: שוב, תודה רבה לשר הרווחה מאיר כהן.

אפרת רייטן: אני מתכבדת לפנות ליושבת-ראש הקואליציה, יושבת-ראש ועדת הבריאות, עידית סילמן, בבקשה.

עידית סילמן: תודה.

עידית סילמן: אני מצטערת שאאלץ לעזוב בסיום דבריי כי כבר דחינו דיון של ועדת הבריאות בשביל הדיון הזה.

עידית סילמן: זהו דיון חשוב, וזהו יום חשוב, ואני מברכת אותך על זה, חברתי חברת הכנסת אפרת רייטן, יושבת-ראש ועדת העבודה.

עידית סילמן: את עושה עבודה מדהימה.

עידית סילמן: היו כאן השר אביגדור ליברמן והשר מאיר כהן.

עידית סילמן: מעבר לזה שאני יושבת-ראש הקואליציה, שהוא עניין יותר פוליטי, בתחומים המקצועיים אני יושבת-ראש ועדת הבריאות וגם יושבת-ראש השדולה לביטחון תזונתי והצלת מזון.

עידית סילמן: אנחנו נפגשים שם עם העמותות והארגונים, ועשינו כבר מספר מפגשים.

עידית סילמן: באחד המדרשים לגבי יעקב נאמר שעני נחשב כמת.

עידית סילמן: זהו משפט מאוד מאוד קשה.

עידית סילמן: מצד שני, אומרים: איזשהו העשיר בחלקו.

עידית סילמן: עניין של עוני ועושר הוא הרבה פעמים עניין יחסי.

עידית סילמן: הוא לא רק עניין של מזון ושל תחושה סובייקטיבית, אלא הוא גם עניין של תחושה אישית של אדם כלפי הכלים והיכולות שיש לו.

עידית סילמן: כמדינה אנחנו אמונים על נתינת הכלים.

עידית סילמן: אחד הדברים החשובים שנעשו באמת בתקציב הנוכחי הוא עניין הכלים.

עידית סילמן: אנחנו מנסים לעבוד בשדולה על נושא הביטחון התזונתי ומה בכלל ילד אוכל.

עידית סילמן: כשילד לא אוכל תזונה בריאה זה מוביל וזה קשור כמו שרשרת גם לדברים אחרים כמו: מחלות, להתנהלות היומיומית שלו, לפניות שכלית ולדברים אידיאולוגים גבוהים יותר.

עידית סילמן: כולנו מכירים את פירמידת הצרכים של מאסלו, שכדי להגיע לרבדים האידיאולוגים הגבוהים של אידיאות ורעיונות יש צורך בבסיס.

עידית סילמן: לא סתם אומרים: אם אין קמח, אין תורה.

עידית סילמן: מדובר בדברים בסיסיים שצריך שיהיו לכל אדם.

עידית סילמן: אחד הדברים החשובים שעושה הממשלה הוא בנושא הכלים.

עידית סילמן: מס הסוכר דואג לביטחון התזונתי, הוא לא סתם.

עידית סילמן: כסף משם עובר לדאגה לנושאים הבריאותיים כמו סוכרת.

עידית סילמן: אנחנו מתעסקים בנושאים האלה.

עידית סילמן: צדקה וחסד הם בסוף בסוף דברים אמיתיים.

עידית סילמן: העולם עומד על התורה, על העבודה ועל גמילות חסדים.

עידית סילמן: כל גמילות החסדים הזו היא חשובה, ואתם כעמותות עושים גמילות חסדים.

עידית סילמן: מטרת הממשלה היא להמשיך את אותו חסד ולפרוט אותו לכלים מעשיים.

עידית סילמן: אנחנו צריכים לממש בכלים אופרטיביים את החלומות ואת האמירות המשמעותיות שלכם.

עידית סילמן: זו הפעם הראשונה שאני חשה בזה, ואני שמחה על כך.

עידית סילמן: זו הפעם הראשונה שאני עובדת עם שרי הממשלה הזו בצורה הרמונית.

עידית סילמן: לדוגמא, כשהתחלנו את השדולה, ואתה יודע את זה, דיברנו על כסף לבסיס התקציב, ולראשונה נכנס כסף לבסיס התקציב.

עידית סילמן: לא רק שנכנס כסף, אלא שביום אמרתי לשר ליברמן שאני צריכה עוד 30 מיליון שקלים לביטחון תזונתי הוא אמר לי דבר אחד: קיבלת.

עידית סילמן: הייתי בשוק, לא הייתי רגילה לזה.

עידית סילמן: עשינו פגישה יחד עם השר מאיר כהן והוא אמר: קיבלתם.

עידית סילמן: הוא הבין את גודל השעה ואת החשיבות, וחשוב לו להשקיע בזה.

עידית סילמן: זו היתה אחת הפעמים שראיתי איך המעבר לכלים אופרטיביים הוא חשוב.

עידית סילמן: אימאן יודעת שאנחנו עובדים היום על זה בקהלים ובחברות הנוספות שבהם באמת קשה יותר.

עידית סילמן: זו המשימה שלנו, זו המצווה שלנו.

עידית סילמן: מצוות הצדקה היא לא רק בלתת.

עידית סילמן: "לתת" הוא השם שלכם, אבל מי שנותן גם מקבל.

עידית סילמן: המקום שלנו של הנתינה הוא גם קבלה מאוד גדולה.

עידית סילמן: הקבלה הזו הופכת לעשייה חשובה, ובעיניי, לממשלה הזו יש זכות קיום על העשייה, על הנתינה, על ראיית החסד.

עידית סילמן: אפרת, אני מברכת אותך על העיסוק בדברים החשובים שהם הבסיס והמהות של היום יום שלנו.

עידית סילמן: אנחנו עושים את זה גם בתחומי בריאות הנפש, ובתחומי הבריאות בכלל, ואנחנו נמשיך ונשתף פעולה.

עידית סילמן: אני מודה לכם מאוד.

עידית סילמן: אנחנו כאן בשבילכם בכל דבר.

עידית סילמן: אגב, אנחנו עובדים גם על הלחם המלא, וגם הוא ייכנס בסוף.

עידית סילמן: אזרחים יאכלו כאן בריא, וכשהם יאכלו בריא גם נתנהל בריא.

עידית סילמן: צריך ללכת בדרך הישר מגיל צעיר וצריך לראות כבר אז מה אנחנו מכניסים לפה.

עידית סילמן: משם הכול מתחיל.

עידית סילמן: תודה.

אפרת רייטן: תודה רבה, עידית סילמן, יושבת-ראש הקואליציה ויושבת-ראש ועדת הבריאות.

אפרת רייטן: אני יודעת שחברי כנסת רבים רוצים לדבר, אבל אני מבקשת את רשותכם.

אפרת רייטן: שרת התחבורה מבקשת לומר כמה מילים.

אפרת רייטן: גם היא עזבה דיון כדי להתחבר אלינו ולומר דברים.

אפרת רייטן: הייתי מבקשת מכם להישאר ולשמוע את עיקרי הדוח אותו יציג מנכ"ל ארגון לתת.

אפרת רייטן: חשוב לי לשמוע את הדברים האלה לפני שאתם הולכים לדיון הבא.

אפרת רייטן: שרת התחבורה, יושבת-ראש מפלגת העבודה, חברת הכנסת מרב מיכאלי, בבקשה.

מרב מיכאלי: בוקר טוב.

מרב מיכאלי: תודה רבה לך, יושבת-ראש הוועדה אפרת רייטן, על הדיון החשוב הזה, ובאמת אי אפשר להפריז בחשיבותו.

מרב מיכאלי: כל הכבוד למשתתפות ולמשתתפים הרבים.

מרב מיכאלי: קמנו הבוקר לדוח הזה.

מרב מיכאלי: היו מי שניסו להתווכח איתו ועם העובדות שבאמת הקורונה פגעה בנו לא רק מבחינה בריאותית אלא יש כאלה שהיא פגעה בהם מבחינה כלכלית פגיעה קשה מאוד.

מרב מיכאלי: אנחנו רואות שהציבור במדינת ישראל, שהוא פגיע מבחינה כלכלית, עד כדי בחינה תזונתית, התרחב מאוד.

מרב מיכאלי: זו סכנה קיומית למדינת ישראל.

מרב מיכאלי: אם אין לנו שדרה מאוד משמעותית של הציבור שהיא איתנה במידה מספקת מבחינה כלכלית, והיא יכולה להתפרנס בכבוד, לגדל את הילדות והילדים שלה בביטחון לעתיד שלהם, להחזיק את המשק שלנו ואת הדמוקרטיה שלנו, זו סכנה לא רק חברתית אלא היא באמת סכנה קיומית למדינת ישראל.

מרב מיכאלי: זה דבר שמדינת ישראל לא יכולה להרשות לעצמה.

מרב מיכאלי: לטעמי, אף מדינה לא יכולה להרשות לעצמה את זה, אבל מדינת ישראל, בגלל המאפיינים הייחודיים שלה, על אחת כמה וכמה פשוט לא יכולה להרשות לעצמה את זה.

מרב מיכאלי: בכל הכבוד לחברתי עידית סילמן, שאני באמת שמחה לשתף איתה פעולה בקואליציה הזו, לא מדובר פה, לא בגמילות חסדים ולא בצדקה.

מרב מיכאלי: מדובר באחריות ובחובה של ממשלה לדאוג לאזרחיות ולאזרחים שלה, במיוחד בזמנים כאלו.

מרב מיכאלי: לאור הנתונים החד משמעיים האלה, שאנחנו רואות הבוקר, של השלכות הקורונה על המצב הכלכלי ועל הביטחון התזונתי של אזרחיות ואזרחי ישראל, המסקנה לא יכולה להיות ברורה יותר.

מרב מיכאלי: ככל שהממשלה מטילה הגבלות, שהן אולי נחוצות חד משמעית כדי לשמור על הבריאות של הציבור, ובאמת לשמור על חיי כל אחת ואחד מאיתנו, כך היא חייבת לספק סיוע, פיצוי ותמיכה לכל אלה שנפגעות ונפגעים מההחלטות האלה.

מרב מיכאלי: כיו"ר מפלגת העבודה וכשרה בממשלה הזו, אנחנו לא ניתן יד להגבלות שלא יבואו בצידן פיצויים, תמיכה וסיוע לאלה שנפגעות ונפגעים.

מרב מיכאלי: אין לנו פריבילגיה לאפשר פגיעה כלכלית כל כך רחבה בציבור הישראלי.

מרב מיכאלי: הממשלה היא זו שצריכה לשאת בעול, היא זו שצריכה למצוא דרך להתמודד עם אוברדרפט, ככל שיהיה כתוצאה מזה.

מרב מיכאלי: האוברדרפט חייב להיות משותף לכולנו, לא יכול להיות שנזרוק אותו על אזרחיות ואזרחים שנפגעים שלא בטובתם ושלא באשמתם בגלל החלטות נדרשות, ככל שיהיו, של הממשלה.

מרב מיכאלי: לכן, צריך להסתכל על הנתונים האלה ולהבין שהדרך היחידה לעבור את הגלים הבאים עם ההגבלות היא לתת בצידם תשובות שישמרו על הבריאות והתזונתית של אזרחיות ואזרחי ישראל.

מרב מיכאלי: זה מה שמפלגת העבודה מאמינה בו, זה מה שהיא תמשיך להיאבק עליו בתוך הממשלה הזו.

מרב מיכאלי: אני בטוחה שנשכנע את הקואליציה שלנו לעשות את הדבר הנכון.

מרב מיכאלי: שוב, אני מברכת ומחזקת את ידייך.

מרב מיכאלי: הלוואי ובשנה נהיה כאן עם מספרים טובים בהרבה.

אפרת רייטן: אמן.

אפרת רייטן: תודה רבה לשרת התחבורה מרב מיכאלי.

אפרת רייטן: אני רוצה לשמוע גם דבריה של השרה לשוויון חברתי, ששלחה לנו סרטון כי היא לא היתה יכולה להצטרף אלינו הבוקר.

מירב כהן: בוקר טוב לכולם.

מירב כהן: במדינת ישראל בשנת 2021 חיים היום יותר מדי עניים.

מירב כהן: ההערכות מדברות על סדר גודל של כ-2 מיליון אנשים בישראל החיים מתחת לקו העוני, כשחלק גדול מגיע מאוכלוסיית המבוגרים, הערבים, החרדים, אוכלוסיות שסבלו מקיפוח והזנחה שנמשכה שנים, מה שיצר מעגל בלתי נסבל עבור כמות גדולה של אנשים שפשוט מתקשים לגשר על הפערים שנוצרו אשר מונעים מהם להגיע להכנסה ורמת חיים מספקת.

מירב כהן: זה בא לידי ביטוי בחינוך פחות איכותי שהם מקבלים, בתרופות שהם נאלצים לוותר עליהן, והחלטה לעבוד כדי לפרנס את המשפחה במקום לצאת ולרכוש השכלה, או במצב שלא היה להם כסף לחסוך לאורך השנים לפנסיה והם הגיעו לגיל פרישה בלי שום גב כלכלי.

מירב כהן: אנחנו במשרד לשוויון חברתי פועלים בכל הזירות כדי לצמצם את התופעה הזו.

מירב כהן: בחברה הערבית אישרנו השנה תוכנית חומש ענקית בהשקעה של 30 מיליארד שקלים, עם דגש מאוד מאוד גדול על חינוך ותעסוקה.

מירב כהן: בחברה החרדית אנחנו בונים תוכנית חומש בנוסף להכשרות הייעודיות שיספקו עוד אפיקי תעסוקה לנשים ולגברים חרדים.

מירב כהן: באוכלוסיית המבוגרים, שהולכת וגדלה, יצאנו למיזם שנקרא "ותיקים בעבודה", שיסייע לסדר גודל של 200,000 מבוגרים שרוצים להמשיך לעבוד במשרה שמתאימה להם ולא מוצאים כי הם מודרים משוק התעסוקה.

מירב כהן: התוכנית הזו באה לצד שינוי משמעותי מאוד שעשינו בקצבת הבטחת הכנסה, שדואגת קודם כל למבוגרים העניים ביותר.

מירב כהן: כמובן שיש עוד הרבה מה לעשות בנושא החשוב הזה.

מירב כהן: אנחנו נמשיך לפעול לצמצום פערים, למתן שוויון הזדמנויות לכל אדם, ללא קשר לרקע ממנו הוא מגיע.

מירב כהן: זה המקום להודות לחברת הכנסת אפרת רייטן על העשייה המבורכת שלה.

מירב כהן: שיהיה לכם בהצלחה, ותודה רבה.

אפרת רייטן: תודה רבה לשרה לשוויון חברתי.

אפרת רייטן: גם עם השרה לשוויון חברתי אנחנו מובילים חקיקה חדשה ומאריכים חקיקה קיימת כדי באמת לשפר גם את מצב הקשישים, בין היתר, אבל לא רק.

אפרת רייטן: אני חושבת שיש חשיבות גדולה שנפנה עכשיו לערן כדי לשמוע ממנו את עיקרי הדוח העגומים, ולאחר מכן אפשר יהיה גם לקיים דיון.

אפרת רייטן: הזמנו לכאן אורחים נוספים שיש להם השקפות וזוויות שונות, ואנחנו רוצים לשמוע אותם.

אפרת רייטן: נמצא כאן גם מנכ"ל הביטוח הלאומי.

אפרת רייטן: ערן, בבקשה.

ערן וינטרוב: תודה רבה, גברתי היושבת-ראש.

ערן וינטרוב: תודה לך על כך שיזמת את היום הזה.

ערן וינטרוב: כבר כמה שנים שלא התקיים יום לציון המאבק בעוני ואי ביטחון תזונתי בכנסת.

ערן וינטרוב: נתת לנו פה אפשרות להעלות מודעות ולדבר על הדברים החשובים ולראות גם איזה דברים נוספים ניתן לעשות כדי לשפר את המצב.

ערן וינטרוב: אני מבקש להציג פה מצגת בנושא דוח העוני האלטרנטיבי.

אפרת רייטן: קודם כול, תסביר לנו במה הוא שונה מהדוח שעורך המוסד לביטוח לאומי.

ערן וינטרוב: יש לנו את זה במצגת, התמקדנו בזה כדי שמאיר גם יוכל להתרשם.

ערן וינטרוב: המשימה של ארגון לתת היא לפעול לצמצום העוני למען חברה צודקת וטובה יותר.

ערן וינטרוב: אנחנו רוצים לסייע לאוכלוסיות במצוקה על בסיס אוניברסלי, להניע את החברה האזרחית לערבות הדדית ולנתינה, אבל גם להוביל שינוי בסדר העדיפות הלאומית.

ערן וינטרוב: בין היתר, בשביל אנחנו גם יושבים כאן.

ערן וינטרוב: אנחנו משמשים כארגון גג שעובד יחד עם עוד 200 עמותות שפועלות בכל המגזרים בחברה הישראלית ב-125 יישובים, ומסייעים יחד אחרי הקורונה ל-80,000 משפחות על בסיס קבוע.

ערן וינטרוב: היקף הסיוע שאנחנו הענקנו בשנת 21' הוא למעלה מ-180 מיליון שקלים.

ערן וינטרוב: ממה מורכב הדוח האלטרנטיבי?

ערן וינטרוב: יש בו שישה חלקים: מדד עוני רב ממדי, ותיכף אסביר מה זה, מחקר מצוקה כלכלית, שהתחלנו לעשות בקורונה, דוח אי ביטחון תזונתי, ועוד שלושה מחקרים שאנחנו עושים ביניהם אינטגרציה: מחקר של נתמכי הסיוע שמגיעים לקבל סיוע בעמותות.

ערן וינטרוב: אנחנו גם מראיינים את מנהלי העמותות בשטח, למעלה מ-100 מהם, וגם עושים מחקר של תפיסות הציבור כדי לבדוק מה הציבור חושב.

ערן וינטרוב: למעשה, כשאנחנו מדברים על מצוקה כלכלית, זה מדד חדש שאנחנו פיתחנו בתקופת הקורונה.

ערן וינטרוב: נכללים שם אנשים שנמצאים ב-50% מהשכר החציוני לפי המוסד לביטוח לאומי או אנשים שעשו ויתורים משמעותיים בשלושה מתוך שישה אינדיקטורים שאנחנו הגדרנו אותם כחמורים מאוד, או אנשים שמעידים על עצמם באופן סובייקטיבי שהם חיים במצוקה אבל למעשה ההכנסה הפנויה שלהם היא מתחת ל-6,000 שקל.

ערן וינטרוב: גברתי היושבת-ראש, פה אנחנו רואים שבהשוואה לתחילת הקורונה נוספו 233,000 משפחות למצוקה כלכלית.

ערן וינטרוב: זו ירידה בהשוואה לשיא המשבר בשנה שעברה, אבל זו עלייה בהשוואה לטרום המשבר.

אפרת רייטן: תגדיר לי את המצוקה הכלכלית.

ערן וינטרוב: הגדרתי את זה פה.

ערן וינטרוב: זה כל מי שעונה לפרמטרים של הביטוח הלאומי או אנשים שגם מעידים על עצמם באופן סובייקטיבי שהם במצוקה אבל ההכנסה הפנויה שלהם היא מתחת ל-6,000 שקלים, או שהם מוותרים על שלושה מתוך שישה ויתורים חמורים.

ערן וינטרוב: פורסם היום בהרחבה ודובר על אחת התופעות החמורות שאנחנו שמים עליה זרקור היא העובדה שמעמד הביניים מצטמצם מאוד מהתקופה שלפני הקורונה מ-58% לכ-48%, ולמעשה נוצר מעין מעמד חדש.

ערן וינטרוב: אנחנו קוראים לזה "עניי מעמד הביניים".

אפרת רייטן: מה המשמעות שלו?

ערן וינטרוב: המשמעות היא שכרבע מהאוכלוסייה, 23.6%, נמצאים על סף העוני.

ערן וינטרוב: השאלה היא מה יקרה, האם הם יחזרו למעגל העבודה, האם הם יצליחו להחזיר את החובות, האם הם ידרדרו לעוני או שיצליחו לטפס חזרה ויהיו חזרה חלק מהמעמד הבינוני.

ערן וינטרוב: אנחנו יודעים שככל שמעמד הביניים הוא גדול יותר כך חוסן החברה גדול יותר.

ערן וינטרוב: שאלת קודם ממה מורכב המדד שלנו.

ערן וינטרוב: למעשה, אנחנו בודקים את מידת המחסור של אנשים ביחס לצרכים חיוניים הדרושים לקיום בכבוד בתחומים: יוקר המחיה, בריאות, דיור, השכלה ואי ביטחון תזונתי.

ערן וינטרוב: יש המון אינדיקטורים ולוגריתם שלם שעובד על הדבר הזה.

ערן וינטרוב: בתוך הפיתוח של המדד היו בעבר פרופ' דניאל גוטליב מהביטוח הלאומי, פרופסורים מהאקדמיה כמו פרופ' מיכל קרומר נבו, ועוד כמאה אקדמאים שעשו תיקוף.

ערן וינטרוב: השאלה שלנו היא לא רק מי נמצא ב-50% מהחציון אלא האם המשאבים שיש לאנשים מספיקים להם כדי לחיות בישראל בשנת 2021.

ערן וינטרוב: הנתונים שלנו תקפים לשנת 21'.

ערן וינטרוב: אנחנו יודעים שהעוני בישראל, בארצות הברית או באפריקה הוא שונה.

ערן וינטרוב: אנשים שחיים בעוני בחברה שלנו זה אומר שהם לא מצליחים לספק לעצמם את הצרכים החיוניים שדרושים לקיום.

ערן וינטרוב: לפי הנתונים של המדד הזה אנחנו רואים שיש 2.5 מיליון נפשות ויותר ממיליון ילדים שחיים בעוני.

ערן וינטרוב: סך הכול, ל-650,000 משקי בית יש מחסור בצרכים החיוניים שמאפשרים קיום בכבוד.

ערן וינטרוב: זו ההשוואה שעשינו בין שני המדדים: בין מדד העוני הרב ממדי לבין המדד של המוסד לביטוח לאומי.

ערן וינטרוב: המוסד לביטוח לאומי מודד לפי הכנסה, אצלנו המדידה היא לפי המחסור.

ערן וינטרוב: המוסד לביטוח לאומי גם מאפשר השוואה בין לאומית ל-OECD ובחינת מגמות לאורך זמן, אבל אנחנו גם מצליחים להשחיל בתוך המדד שלנו, למשל, הטבות בשווי כסף, ואפשר לראות את השונות בנתונים.

אפרת רייטן: כן, אם כי זה שנת 21' וזה שנת 20'.

אפרת רייטן: אני לא יודעת מה יהיו הנתונים של המוסד לביטוח לאומי לשנת 21'.

ערן וינטרוב: נכון, אבל בדרך כלל לאורך השנים יש פער של בין 7% ל-9% בין המדד של הביטוח לאומי למדד שלנו.

ערן וינטרוב: אנחנו, למעשה, בתוך המדד שלנו לוכדים את כל המשפחות שהמוסד לביטוח לאומי מגדיר אותן כעניות, אבל יש תוספת של מספר אחוזים למעלה.

ערן וינטרוב: לדוגמה, ויתקן אותי מאיר שפיגלר אם אני טועה.

ערן וינטרוב: בתקופת הקורונה היו עובדים עניים שפוטרו.

ערן וינטרוב: השכר החציוני ירד, הממוצע עלה דווקא, אבל החציוני ירד, מה שבעצם מוריד גם את קו העוני.

ערן וינטרוב: זאת אומרת, הוא העלה תיאורטית או וירטואלית בלבד אנשים מעל הקו, אבל לא היה באמת שינוי במצבם.

ערן וינטרוב: בעינינו, זה חולשה של המדד הזה, ולכן אנחנו מביאים מדד משלים.

ערן וינטרוב: כפי שאמרתי קודם, המדד של המוסד לביטוח הלאומי הוא המדד הרשמי, והוא מאפשר השוואה ל-OECD.

ערן וינטרוב: לתפיסתנו, המדד שלנו משלים גם מבחינה זו שהוא מאפשר רגישות לשינויים וגם מהבחינה הזו שהוא מודד - - -

אפרת רייטן: האם גם מבחינת לקיחת או איסוף הנתונים אתם מבצעים את זה באופן שונה?

ערן וינטרוב: איסוף הנתונים של המוסד לביטוח לאומי מקיף הרבה יותר, הוא גם מתבסס על נתוני הלמ"ס.

ערן וינטרוב: מאיר שפיגלר יוכל להגיד טוב יותר בנושא זה.

ערן וינטרוב: אי הביטחון התזונתי הוא הסממן החמור ביותר של עוני.

ערן וינטרוב: גם כאשר USDA וגם כאשר המוסד לביטוח לאומי עושים את המחקר שלהם, והמחקר של הביטוח הלאומי על אי ביטחון תזונתי היה רק מנתונים של 2016, מגדיר ביטחון תזונתי, אי ביטחון תזונתי קל או אי ביטחון תזונתי חמור.

ערן וינטרוב: אנחנו רואים שיש בישראל לפי הבדיקה שלנו, והשורה למעלה מתארת את כל המשפחות שנמצאות באי ביטחון תזונתי, אבל אתייחס רק למשפחות שנמצאות באי ביטחון תזונתי חמור, אנחנו מדברים על 292,000 משפחות באי ביטחון תזונתי חמור, מתוכם 402,000 ילדים.

ערן וינטרוב: בהשוואה לדוח האחרון של המוסד לביטוח לאומי מדובר על תוספת של כ-40,000 משפחות באי ביטחון תזונתי חמור וכ-120,000 משפחות בסך הכול אי ביטחון תזונתי.

ערן וינטרוב: שוב, הנתונים האחרונים שיש לנו הם מ-2016.

ערן וינטרוב: אני יודע שהמוסד ערך מחקר חדש ואנחנו מקווים שהוא יתפרסם בקרוב וכך גם נוכל לעשות השוואה.

ערן וינטרוב: אנחנו משתמשים באותה מתודולוגיה בה משתמש המוסד לביטוח לאומי.

ערן וינטרוב: מה זה אומר אי ביטחון תזונתי?

ערן וינטרוב: יש פה כמה סממנים שבעזרתם ניתן להבחין: אנשים שלא היה להם כסף לקנות יותר, התגבר הצורך בעקבות הקורונה.

ערן וינטרוב: אתמול התקיים דיון על תחליפי חלב, ואנחנו רואים שיותר ממחצית מנתמכי הסיוע ויתרו על תחליפי חלב כי לא היה להם כסף.

אפרת רייטן: כמעט 52% ויתרו על תחליפי חלב לתינוקות.

אפרת רייטן: על איזה מספר אנחנו מדברים?

ערן וינטרוב: שוב, המדגם המייצג שלנו הוא מתוך 80,000 משפחות.

אפרת רייטן: אז בערך 40,000 משפחות בערך?

ערן וינטרוב: מתוך המשפחות האלה.

ערן וינטרוב: לדעתנו, זה משליך גם על כלל האנשים שחיים בעוני חמור.

אפרת רייטן: אני רואה של-77% מהם האוכל לא הספיק.

ערן וינטרוב: ואנחנו גם רואים ש-45% מהילדים צמצמו בכמות האוכל.

אפרת רייטן: צמצמו בכמות האוכל או דילגו על ארוחות.

ערן וינטרוב: אנחנו הגדרנו כמה משפחה באמת צריכה כדי להיות בביטחון תזונתי.

ערן וינטרוב: לקחנו את המלצות משרד הבריאות.

ערן וינטרוב: ראינו שהמינימום שצריכה משפחה בת חמש נפשות זה קצת יותר מ-3,000 שקל כדי לקנות את המזון שהיא צריכה ברשתות המזון הזולות ביותר.

ערן וינטרוב: אנחנו רואים לפי הלמ"ס, וגם לפי הנתונים שלנו, שההוצאה היא באזור 2,200 שקלים.

ערן וינטרוב: כלומר, חסרים כמעט 1,000 שקלים למשפחה כדי להיות בביטחון תזונתי.

ערן וינטרוב: הסיבה לכך היא שההוצאה על ביטחון תזונתי נחשבת הוצאה גמישה.

ערן וינטרוב: אף אחד לא אומר לנו כמה מזון אנחנו צריכים לקנות.

ערן וינטרוב: כשצריכים לשלם חשמל או שכר דירה זה הוצאה קשיחה.

אפרת רייטן: אפשר לוותר על מוצרים מסוימים בשביל לשרוד.

ערן וינטרוב: לגבי הצורך – אם אנחנו לוקחים את אותן 292,000 משפחות שנמצאות רק באי ביטחון תזונתי חמור ורוצים לתת להן כמחצית מהצורך כדי להיות במצב של ביטחון תזונתי, אנחנו צריכים 1.7 מיליארד בשקל בשנה.

ערן וינטרוב: העמותות מביאות איתן כ-700 מיליון עד מיליארד בקורונה.

ערן וינטרוב: המדינה מוסיפה עכשיו עוד 100 מיליון.

ערן וינטרוב: עם זאת, אנחנו יודעים שהצורך עדיין רב.

ערן וינטרוב: ההצעות שלנו בתחום הזה הן: קודם כול, לקיחת אחריות של הממשלה.

ערן וינטרוב: התפיסה שלנו היא שזה לא התפקיד שלנו, וגם הכרזנו על זה בעבר ואומרים את זה גם היום.

ערן וינטרוב: בשעה שהמדינה תיקח אחריות מלאה, אנחנו לא נהיה שם כי אנחנו באמת חושבים שיש למדינה תפקיד.

ערן וינטרוב: שנית, אנחנו חושבים שכדאי שמשרד הרווחה יוביל ויתכלל את הטיפול בקרב משרדי הממשלה כי אנחנו יודעים שלעיתים יש משרדי ממשלה נוספים, כמו: משרד החינוך, משרד הבריאות, המשרד לשוויון חברתי, שעוסקים בנושא, אבל אין גורם מתכלל ולכן יש פה קושי של חוסר יעילות.

ערן וינטרוב: אנחנו חושבים שצריך למנות, ולהפעיל חזרה, את המועצה הלאומית לביטחון תזונתי ולשלב שם נציגים של החברה האזרחית.

ערן וינטרוב: יש להפעיל את המיזם לביטחון תזונתי של המשרד, אבל יחד עם תמיכה משמעותית בעמותות הסיוע כי כל השנים אותן 80,000 משפחות נשלחו על ידי העובדות הסוציאליות באגפים לשירותים חברתיים, ולעמותות אין תקציב סטבילי, חוץ מפילנתרופיה.

ערן וינטרוב: נמצאת איתנו נציגת הקרן לידידות פה.

ערן וינטרוב: הממשלה עכשיו קצת מכניסה את היד לכיס.

ערן וינטרוב: אנחנו חושבים שחייבים לתמוך גם בפעילות העמותות.

ערן וינטרוב: לגבי ההתחלה של 46 מיליון שקלים בבסיס התקציב עם 106 מיליון שקל בסך הכול - אנחנו חושבים שצריך להגיע לפחות ל-250 מיליון שקל בבסיס התקציב.

ערן וינטרוב: כל הנתונים נמצאים גם באתר שלנו ואפשר להתרשם מהם.

ערן וינטרוב: בנושא התעסוקה – דיבר פה שר האוצר על הכשרות תעסוקתיות, וזה בהחלט דבר מאוד מאוד נחוץ.

אפרת רייטן: נשפך שם הרבה מאוד כסף.

אפרת רייטן: באופן אישי אני יודעת שמדובר בסכומים אדירים שמושקעים בהכשרות תעסוקתיות, אבל אתה אומר שלמרות זאת יש כאן עדיין מבחינתם היעדר של הכשרה תעסוקתית.

אפרת רייטן: נעשה על כך דיון בקרוב בוועדה.

ערן וינטרוב: יש איחור וצורך מאוד מאוד גדול.

ערן וינטרוב: וזה גם אפרופו מה שקורה בענף התיירות.

ערן וינטרוב: כלומר, לאפשר לאנשים למצוא גם תעסוקה אחרת, אם אין להם ברירה.

ערן וינטרוב: בנושא תנאי המחיה – אנחנו רואים אחוזים מאוד גבוהים של אנשים ששקועים בחובות.

ערן וינטרוב: נניח חסימה או עיקול של חשבון בנק, וגם אחוזים דומים של ניתוק מחשבון המים או החשמל.

ערן וינטרוב: בנתון הזה, למשל, הוא פי 12 יותר מהאוכלוסייה הכללית.

ערן וינטרוב: וגם סוג של ייאוש מסוים או חוסר תקווה – אחוזים ניכרים גם ברכיב של סיכויים נמוכים להילחץ מהמצוקה הכלכלית.

אפרת רייטן: כן, ייאוש.

אפרת רייטן: 50% כמעט מהם.

ערן וינטרוב: דיברנו על ניתוק מחשמל ומים, וגם ויתור על תיקון ליקויים חמורים בבית כי אין מספיק כסף.

ערן וינטרוב: צריך להבין שהמשפחות העניות הרבה פעמים לא יכולות לעמוד בהוצאה חד פעמית של מאות שקלים.

ערן וינטרוב: כ-22% מעידים גם שיש סיכוי שייאלצו לפנות את מקום מגוריהם.

ערן וינטרוב: בתחום הבריאות אנחנו רואים שיש ויתור גבוה על רכישת תרופות וטיפולים רפואיים.

ערן וינטרוב: אנחנו יודעים שהנגישות של שירותי הבריאות בפריפריה הגיאוגרפיה והחברתית היא נמוכה יותר.

ערן וינטרוב: אנחנו גם רואים אחוזים מאוד גבוהים שסובלים ממחלה כרונית.

ערן וינטרוב: אנחנו יודעים שיש הרבה מחלות עוני.

ערן וינטרוב: יש קורלציה גבוהה בין לחץ דם, סוכרת וכו' לאי ביטחון תזונתי ועוני.

ערן וינטרוב: בעינינו, יש נתון מאוד מעניין, והוא נכון לאוגוסט –ספטמבר כי אז עשינו את הבדיקה, נתמכי הסיוע נדבקו פי 3 בנגיף הקורונה בהשוואה לאוכלוסייה הכללית.

ערן וינטרוב: בנושא החינוך – פערים גדולים שנוצרו בקורונה בעקבות הפער הדיגיטלי, מחסור במחשבים, המחסור באפשרות לקנות ציוד לימוד בסיסי, או אפילו לא מכניסים ילדים למסגור בגלל קושי כלכלי.

ערן וינטרוב: נדמה לי שדיברת על תקצוב דיפרנציאלי.

ערן וינטרוב: אנחנו יודעים שמערכת החינוך היום לא מממשת את התפקיד שלה ככלי שיכול לצמצם פערים.

ערן וינטרוב: להיפך - הפערים עוד רבים.

ערן וינטרוב: למעשה, הציבור חושב שהממשלה אחראית על צמצום העוני, אבל שבפועל הנושא נמצא בסדר עדיפויות מאוד נמוך.

ערן וינטרוב: אני מקווה שהנושא הזה ישתנה.

אפרת רייטן: נכון, זה אחד הדברים שציינתי בתחילת הדברים.

ערן וינטרוב: השקף האחרון - הצעות שלנו הן לא רק בתחום של ביטחון תזונתי אלא גם בעוני.

ערן וינטרוב: קודם כול, אני לא יודע אם נמצא איתנו חבר הכנסת לשעבר, ויושב-ראש הוועדה לשעבר, אלי אלאלוף בזום.

ערן וינטרוב: אני יודע שהוא היה אמור להיות פה היום.

ערן וינטרוב: נעשתה עבודה מאוד מקיפה לפני שבע שנים.

ערן וינטרוב: אנחנו חושבים שיש לאמץ את המסקנות, בשינויים כאלו או אחרות, וצריך לקבל אותן כהחלטת ממשלה או לבצע חקיקה.

ערן וינטרוב: אין היום גורם בממשלה שאחראי על הטיפול בעוני.

ערן וינטרוב: גם משרד הרווחה לא מוגדר כאחראי על הטיפול בעוני אלא הוא מטפל באוכלוסיות מוחלשות.

אפרת רייטן: ובמדיניות נרחבת.

ערן וינטרוב: כן, אבל אין מישהו שאחראי להסתכל מלמעלה, אין הצבת יעדים, אין תוכנית ממשלתית לעשר שנים לצמצום הבעיה, ואין גורם שמתכלל את הסיפור.

ערן וינטרוב: במציאות בה אנו חיים, עם שיעורי עוני כל כך גבוהים, בטח לאחר מצב הקורונה, אם קובעים יעד לגירעון, לאבטלה, לצמיחה, צריך לקבוע גם יעד לצמצום העוני.

ערן וינטרוב: אני יודע שזה דבר שאולי חוששים ממנו כי אז צריך לעמוד גם ביעדים.

ערן וינטרוב: אבל אם תהיה תוכנית רב שנתית, וועדת אלאלוף הראתה את זה באופן מובהק, תוך עשר שנים אם הממשלה תפעל לפי ההמלצות ההן עם 7.6 מיליארד שקל בשנה, אפשר יהיה להגיע לממוצע שיעורי העוני ב-OECD.

ערן וינטרוב: אנחנו היום אחת מהמדינות האחרונות בסיפור הזה.

אפרת רייטן: תודה רבה, ערן וינטרוב.

אפרת רייטן: עוד מעט נשמע גם את האורחים הנוספים שהגיעו אלינו.

אפרת רייטן: אני באמת סקרנית לשמוע את פתחי אבו יונס, חן אריאל, אפרת שחר ואת ג'ל כמובן.

אפרת רייטן: לפני כן, ארצה לשמוע התייחסות של מנכ"ל המוסד לביטוח לאומי.

מאזן גנאים: אפרת, אני מחכה שעה ורבע.

אפרת רייטן: סליחה, אתה רוצה שאעליב את המנכ"ל של הביטוח הלאומי?

מאזן גנאים: לא.

מאזן גנאים: יש לנו ועדות, ולכן עדיף לשמוע קודם את חברי הכנסת.

מאזן גנאים: עם כל הכבוד, אני מאוד מכבד את האנשים.

אפרת רייטן: אם המנכ"ל מוותר לך, אני מוכנה.

אפרת רייטן: אבל אני לא רבה איתו כי אתה לא יושב אצלי בוועדות ואותו אני צריכה יותר בוועדות.

מאזן גנאים: המנכ"ל עושה עבודת קודש.

מאזן גנאים: עדיף לשמוע את חברי הכנסת.

מאזן גנאים: אנחנו באים מהשטח, הם צריכים לשמוע אותנו, עם כל הכבוד לך.

אפרת רייטן: הם לא הולכים לשום מקום.

מאזן גנאים: אבל יש לי ועדת כלכלה, מה אעשה?

מאזן גנאים: יוציאו לי כרטיס אדום.

אפרת רייטן: אמרתי שהיה צריך לעשות פה סדר עדיפויות של חברי הכנסת.

אפרת רייטן: אם המנכ"ל מאשר לך אז מבחינתי זה מאושר.

מאזן גנאים: תודה, כבודו.

מאזן גנאים: תודה לך.

מאזן גנאים: שמענו את כל הנתונים.

מאזן גנאים: אם לא נקים ועדה בין משרדית של חמישה משרדים: רוחה, חינוך, בריאות, אוצר, כלכלה, כלום לא ייפתר.

אפרת רייטן: נכון.

מאזן גנאים: אני מסתכל על המדינה בכלל, ועל החברה הערבית בפרט.

אפרת רייטן: אתה מכיר את זה הכי טוב מהשטח כי היית גם ראש רשות.

מאזן גנאים: אפרת, הייתי מצפה ממך לשמוע אותנו כדי שהחברים, עם כל הכבוד להם, ישמעו את המצוקות שלנו כי אנחנו אלה שנמצאים בחזית.

אפרת רייטן: חד משמעית.

מאזן גנאים: בחברה הערבית רק 30% מקרב אנשים יוצאים לשוק העבודה, 14% בקרב הגברים מובטלים, 50% מקרב בני הנוער בחברה הערבית הם חסרי מעש.

מאזן גנאים: בהמשך ישיר לדברי חברי אוסאמה סעדי, 53.3% מהחברה הערבית מתחת לקו העוני, ושני שליש מהם ילדים.

מאזן גנאים: אם לא יהיה פה שילוב ידיים של כל המשרדים, כלום לא ייפתר.

מאזן גנאים: מנכ"ל המוסד לביטוח לאומי עושה עבודת קודש, וכל הכבוד לו, אבל הוא לא יכול לעשות זאת לבד.

אפרת רייטן: התקציבים החדשים שקיבלה עכשיו החברה הערבית אמורים לטפל גם בדברים האלה, בין היתר.

מאזן גנאים: זה צעד נכון בכיוון הנכון, אבל זה לא ייפתר מהיום למחר.

אפרת רייטן: ברור, אני גם מזכירה לך שהממשלה הזו קיימת חצי שנה.

מאזן גנאים: ברגע שאני רואה ילדים וקשישים מחפשים אוכל בפחי אשפה, אני מתבייש.

מאזן גנאים: רציתי שיישמעו את צעקת האנשים מהשטח, ואני מסתפק בזה.

מאזן גנאים: תודה.

אפרת רייטן: תודה.

אפרת רייטן: במסגרת הביקורים שלך בוועדה, וההשתתפות שלך, הקול הזה הוא באמת סופר סופר חשוב והוא גם תורם הרבה מאוד לקידום דברים.

אפרת רייטן: הדברים שלך מתכתבים עם מה שאמר ערן וינטרוב, שצריך גוף מתכלל כי זה גם דיור, גם בריאות, גם חינוך וגם תעסוקה.

אפרת רייטן: אם רוצים לחפש פתרון ולהגיע ליעדים אין ספק שזה הכיוון.

אפרת רייטן: אנחנו נראה אם אפשר באמת לקדם גם את העניין הזה.

אפרת רייטן: תודה רבה לך.

אפרת רייטן: מנכ"ל המוסד לביטוח הלאומי, בבקשה.

מאיר שפיגלר: קודם כול, תודה רבה, יושבת-ראש הוועדה.

מאיר שפיגלר: ברשותך, לאור הדברים שנאמרו כאן, אנסה להתייחס אחד לאחד.

מאיר שפיגלר: קודם כול, לגבי מה שאתה אמרת כעת - הביטוח הלאומי מייצג את כל הרשויות בארץ כיוון שעובדי הביטוח הלאומי נמצאים בשטח ומאז יוני 2018 כל הוועדות המקומיות עברו אל הביטוח הלאומי .

מאיר שפיגלר: הם נמצאים במגע שוטף עם התושבים שבאים לסניפים, ועם אלו שפוקדים מתנדבי הביטוח הלאומי, ועם אלו שמקבלים קצבאות ומענקים.

מאיר שפיגלר: אנחנו יודעים בדיוק מה קורה בשטח יום יום, כל היום, כי הכתובת לצרכים של אותן אוכלוסיות זה הביטוח הלאומי ועובדיו.

מאיר שפיגלר: אנחנו, חס וחלילה, לא מפחיתים כהוא זה ממה שחווים ראשי הרשויות המקומיות, אבל כל אחד בתחומו.

מאיר שפיגלר: אנחנו רואים את התמונה בכל הארץ לאורכה ולרוחבה, ולא פעם בשנה אלא יום יום במהלך כל השנה.

מאיר שפיגלר: שנית, ראיתי עכשיו שבגל"צ יושב-ראש או נשיא הארגון שלכם טען.

מאיר שפיגלר: הביטוח הלאומי מפרסם מדי שנה, בסוף שנה קלנדרית, קרי, בדצמבר, את הדוח.

מאיר שפיגלר: גם השנה זה יהיה.

מאיר שפיגלר: אפילו בשנה שעברה, בשנת הקורונה, כשלא קיבלנו את הנתונים מהלמ"ס, אנחנו פרסמנו דוח שנתן תמונת מצב די מציאותית, כך אנו מקווים, למה שהתנהל והתרחש בקרב האוכלוסיות השונות במדינת ישראל במהלך משבר הקורונה.

מאיר שפיגלר: שתי נקודות נוספות מאוד חשובות: הביטוח הלאומי הוא היועץ של ממשלת ישראל בכל הנוגע לביטחון הסוציאלי של תושבי המדינה, ואנחנו עושים את זה כגורם רשמי על פי העקרונות והמדדים של מדינות ה-OECD, כי אחר כך אין פלטפורמה להשוואה.

מאיר שפיגלר: ואכן, כפי שציין ערן, יש בבסיס דברים רלוונטיים לדוח העוני החלופי של ארגון לתת אל מול זה שנערך על ידי הביטוח הלאומי.

מאיר שפיגלר: אבל הביטוח הלאומי, ותראו את זה בעוד כשבוע-עשרה ימים, בהחלט גם מתמקד מבחינת פוקוס בנושאים פרטניים הנותנים איזשהו היבט למהות ומשמעות העוני.

מאיר שפיגלר: לפני כשלוש שנים אנחנו אפילו ערכנו במחלקת המחקר של הביטוח הלאומי דוח שניסה לתת ערכים כלכליים למחיה בכבוד של תא משפחתי עם נפש אחת, תא משפחתי עם שתי נפשות, וכך הלאה.

מאיר שפיגלר: נקודה נוספת, והיא כבר נאמרה כאן על ידי שר האוצר ועל ידי שר הרווחה, שהיה מאוד מאוד פעיל בכל מה שנוגע לשינויים שהוכנסו בנושא הסוציאלי בחקיקת חוק ההסדרים וחוק התקציב לשנת 21' ו-22', היא בכך שנתנו העלאה של השלמת ההכנסה בגובה של 70% משכר המינימום במדינה.

מאיר שפיגלר: קרי, 3,710 שקלים.

מאיר שפיגלר: אין גורם אחד, אין אדם אחד, שהוא מעבר לגיל הפרישה שנמצא נכון לרגע זה מתחת לקו העוני – אין.

מאיר שפיגלר: היו לפני כן רבים.

מאיר שפיגלר: כתוצאה מזה שהעלו את השלמת ההכנסה לסכום שציינתי, מבחינת קו העוני הרשמי, שעל פיו פועלות כל מדינות ה-OECD, אין אזרח ותיק במדינת ישראל שיימצא מתחת לקו העוני כי זה נכנס לתוקף החל מה-1 בינואר 2022.

מאיר שפיגלר: נעשו הרבה מאוד דברים, גם במהלך תקופת הקורונה, וגם בחקיקה שאושרה בכנסת ישראל רק לאחרונה, ואני רוצה לציין כמה דברים בהקשר הזה: ראשית, כדאי לדעת, וזה גם קיבל ביטוי בדוח שאנחנו פרסמנו בשנה שעברה, דווקא העשירון הראשון והשני שיפר את מצבו הכלכלי בגלל כל תשלומי ההעברה, ובעיקר בגלל המענקים שניתנו במהלך משבר הקורונה.

מאיר שפיגלר: שנית, במסגרת כל ההמלצות של הביטוח הלאומי והמאבקים שאנחנו עורכים בנושא הזה איתך כיושבת-ראש הוועדה, כמובן שר הרווחה ושר האוצר, אנחנו פועלים לא רק לתת אלא גם לדרבן אנשים לסייע לעצמם כדי לשפר את מצבם הכלכלי.

מאיר שפיגלר: לראייה, כל נושא הדיסריגרד.

מאיר שפיגלר: זה פרמטר שמדרבן אנשים לצאת לעבודה מתוך מודעות לכך שלא ייגרע מהסכום שהם זכאים לקבל בקצבאות מאומה.

מאיר שפיגלר: כך גם לגבי נשים.

מאיר שפיגלר: בדרך כלל אלו משפחות חד הוריות ואלו נשים.

מאיר שפיגלר: אנחנו מנענו את הפחתת ההכנסה שלהן מקצב של 60% לקצב של 25%, וההוראה הזו הוארכה, נכון לעכשיו.

אפרת רייטן: אתמול גם עבר בקריאה ראשונה ביטול מבחן הכנסה עבור נכי צה"ל.

אפרת רייטן: מן הסתם, גם זה ישנה, וגם זה מעודד אנשים לעבוד ולא לחיות מכספי קצבאות.

מאיר שפיגלר: נכון מאוד.

מאיר שפיגלר: הביטוח הלאומי לכל אורך הדרך, וגם כעת, אומר שמבחני ההכנסה, למרות הפער לכאורה הסוציאלי של מי שמרוויח ברף גבוה מאוד של הכנסה, סך הכול זו מגבלה שמדרבנת אנשים לחשוב כמה פעמים לפני שהם יוצאים לשוק העבודה וממצים את הפוטנציאל שלהם, גם מבחינת מימוש עצמי וגם מבחינת הכנסה, שהיא חלק בלתי נפרד מהעבודה שהם אמורים להיות חלק ממנה.

מאיר שפיגלר: מבחן הכנסה מונע או מדרבן פחות או מכביד על האדם בטרם הוא עושה מעשה לשפר את מצבו הכלכלי.

מאיר שפיגלר: אנחנו ערים לזה, אומרים את הדברים האלה בריש גליי השכם והערב, ואנחנו נמשיך לעשות את זה ככל שהדבר הזה יהיה באפשרותנו.

מאיר שפיגלר: בסך הכול ההחלטות שהתקבלו במהלך משבר הקורונה, וכמובן ביתר שאת בחוק ההסדרים לשנת 2021 – 2022, ואת היית מאוד מאוד מעורה ומעורבת בהתנהלות שהיתה כרוכה בהם, יש בהן כדי לשפר, אנחנו מקווים מאוד, את מצב האוכלוסיות שנמצאות מתחת לקו העוני במדינת ישראל או אלה שנושקות אליו.

מאיר שפיגלר: אגב, בדוח שפרסמנו בשנה שעברה, האוכלוסייה שהכי נפגעה, כפי שגם אתה ציינת, הם האנשים שנמצאים במעמד הביניים - זה נכון.

מאיר שפיגלר: אנחנו מקווים מאוד שההחלטות שיתקבלו, היישום שלהן, ואלה שתתקבלנה בעתיד, כמו שאמרו שר האוצר ושר הרווחה, רק ישפרו את המצב ויגרמו לכך שהחברה הישראלית בכל מה שנוגע לאלה שמצבם פחות טוב, תעבה את הערבות ההדדית ותשפר את המצב שלהם, ובאופן עקיף של כלל הציבור במדינת ישראל.

אפרת רייטן: תודה רבה, מנכ"ל הביטוח הלאומי.

אפרת רייטן: נחזור לזום.

אפרת רייטן: יש לנו עדות של אסתר ויש לנו גם סרטון.

אפרת רייטן: אסתר, בבקשה.

אסתר פוזל: בוקר טוב לכולם.

אסתר פוזל: שמי אסתר פוזל, אני בת 40.

אסתר פוזל: אני מתגוררת באופקים.

אסתר פוזל: אני נשואה, אימא לארבעה ילדים.

אסתר פוזל: אני נכה 100%.

אסתר פוזל: אני עושה את כל המאמצים ואני גם שכירה.

אסתר פוזל: לצערי הרב, עקב מוגבלויות רפואיות אפילו לא בחצי משרה.

אסתר פוזל: לפני תקופת הקורונה גם פתחתי עסק קטן של רפואה אלטרנטיבית בשביל לנסות להגדיל את ההכנסה המשפחתית.

אסתר פוזל: המצב הוא די קשה כי בגדול אנחנו נחשבים למשפחה במעמד הביניים כי בעלי עובד, ברוך השם.

אסתר פוזל: אני מקבלת קצבת נכות, אבל בשנה וחצי-שנתיים בלתי אפשרי להקים עסק מהתחלה שלוש-ארבע פעמים.

אפרת רייטן: איך זה משפיע על החיים יום-יום?

אסתר פוזל: בתקופה של יותר משנה אני פשוט ויתרתי לסירוגין, ובמהלך שנה קניתי בסך הכול פעמיים את התרופות הנחוצות למחייתי.

אסתר פוזל: השתמשתי רק בשירותים שמגיעים לי מהקופה, כמו בלון חמצן וכמה כדורים בודדים שבלעדיהם אי אפשר להתקיים.

אסתר פוזל: אנחנו נאלצנו לפנות לארגון לתת ולקבל.

אפרת רייטן: האם זו הפעם הראשונה בחייך שנאלצת לפנות לארגון תמיכה?

אסתר פוזל: כן, אנחנו לפני כן ידענו לג'נגלר ולתמרן.

אסתר פוזל: למרות המוגבלויות הרפואיות שלי, מגיל 14 אני עובדת, ואני תמיד עובדת.

אסתר פוזל: אף פעם לא ויתרתי על יכולת פרנסה עצמית ואף פעם לא הגענו לשלב של בקשת עזרה כי ניסינו איכשהו להסתדר.

אסתר פוזל: גם עברנו תהליך של פשיטת רגל שהביא אותנו למצב של מחסור במזון בבית.

אסתר פוזל: כולנו היינו בבית עם הילדים והצורך בתזונה גדל כי יש ילדים יותר קטנים שמקבלים ארוחה חמה בגנים ובבתי הספר וזה הקל.

אסתר פוזל: ברגע שנשארנו בסגרים בבית, וגם נמנעה ממני היכולת להתפרנס ונשארה רק המשכורת של בעלי וקצבת הנכות שלי, נאלצנו לקצץ הכול ולפנות לארגון לתת לקבלת תמיכה של ארוחה.

אפרת רייטן: אסתר, תודה לך שהסכמת לדבר על זה.

אפרת רייטן: כאמור, רוב האנשים שנמצאים במצוקה עטופים בתחושה של בושה.

אסתר פוזל: כן, במיוחד כשאתה יודע שאתה יכול אבל יש גורמים שלא קשורים בנו שמציבים אותנו במצב לא קל.

אפרת רייטן: בהחלט.

אפרת רייטן: תודה רבה לך, אסתר.

אפרת רייטן: אנחנו מאחלים לך בשורות טובות.

אפרת רייטן: אני רוצה לעצור עם הסרט כיוון שאנשים מחכים כאן, וגם חבר הנסת עופר כסיף יאמר כמה מילים.

אפרת רייטן: ככל שייוותר לנו זמן לאחר מכן נוכל לצפות בסרט.

אפרת רייטן: חבר הכנסת כסיף, בבקשה.

עופר כסיף: תודה רבה.

עופר כסיף: אני מתנצל מראש שאצטרך לצאת לוועדה, זו הסיבה שביקשתי לדבר עכשיו.

עופר כסיף: ישנם כמה נקודות, והן אולי הוזכרו קודם לפני שהגעתי, ואני מקווה שאני לא חוזר עליהן.

עופר כסיף: לפחות מאז שאני פה, לא שמעתי התייחסות לגביהן, והן חשובות: ראשית, בדוח עצמו מצוינים שני קווי יסוד שמאפיינים את התקופה הזו, ואני רוצה להתייחס לאחד מהם.

עופר כסיף: אני כמובן מברך את ארגון לתת, אבל תרשו רק להגיד שאני מקווה שלא יהיה בו צורך.

עופר כסיף: אבל כל עוד צורך, כמובן שאני מברך.

אפרת רייטן: כמובן, אני מקווה שניתן לכם פטור בשנה הבאה.

עופר כסיף: המתודולוגיה של ארגון לתת שונה מאוד מהמתודולוגיה של הביטוח הלאומי, ולדעתי היא גם יותר נכונה, אבל לא ניכנס לזה.

עופר כסיף: נאמר בקו היסוד הראשון, ואצטט מהדוח: הקו הזה מנציח את הקיטוב החברתי כעובדה קיימת, ומאשר את היותנו חברה המתקיימת בשני עולמות מקבילים החיים במציאות שונה.

עופר כסיף: עולם אחד בו מיעוט נטול מצוקות כלכליות, ומנגד, עולם בו חי רוב הנמצא במצב קבוע של הישרדות כלכלית.

עופר כסיף: כלומר, זה לא רק העוני כשלעצמו, עם כל הנגזרות שלו, וזה כמובן משמעותי מאוד, אלא זה גם הפערים.

עופר כסיף: אנחנו שומעים פה גם בכנסת לא פעם ולא פעמיים אנשים שהשקפת העולם שלהם אומרת שפערים זה טוב.

עופר כסיף: הנה, אנחנו רואים מה הפערים יוצרים.

עופר כסיף: כי העוני לא במקרה מחובר לפערים, הוא בהכרח מחובר לפערים.

עופר כסיף: לא יכול להיות מצב שלא יהיה בו עוני כאשר יש פערים, ובוודאי שישראל מככבת, במירכאות כפולות ומכופלות בין מדינות ה-OECD בפערים החברתיים שנוגעים גם ספציפית לדברים שהוזכרו מן הסתם כמו: בריאות, חינוך, בעיקר במה שמכונה פריפריה מול מרכז.

עופר כסיף: יש פה עוד דבר, ואני מקריא מהדוח: ההשפעה האלימה ביותר של המשבר של הקורונה הוא על משפחות שחיו בעוני עוד לפני הקורונה.

עופר כסיף: שימו לב, למעלה מ-80% מאוכלוסייה זו חוו ירידה בהכנסותיהם, פיטורים, חל"ת או פגיעה בהכנסה מעבודה.

עופר כסיף: אני חייב להגיד כאן שהחלטת שר האוצר לבטל את התוכנית של חל"ת לבני 45 ומטה לא מנותקת מהעובדה הזו.

עופר כסיף: אני פונה כאן לממשלה, ואני מסכים למה שאמר קודם חברי גנאים, שצריכה להיות פה פעולה מערכתית שמשלבת כמה משרדי ממשלה.

עופר כסיף: אבל כאשר מונעים חל"ת מאנשים פחות מגיל 45, מתוך תפיסת עולם מעוותת שכביכול הם לא רוצים לעבוד - - -

אפרת רייטן: או שהם יכולים לעבוד בעבודה אלטרנטיבית.

עופר כסיף: זה גם נכון.

עופר כסיף: אבל הדבר המרכזי הוא שיש פה תפיסת עולם.

עופר כסיף: אני לא ארחיב כי מן הסתם לא תאפשרי לי, ובצדק.

עופר כסיף: אבל יש פה תפיסת עולם שמאשימה את המובטלים והעניים בגורל שלהם – כאילו הם לא אשמים כאשר ל-99% מהם אין אחריות לזה.

עופר כסיף: צריך לקחת את זה בחשבון.

עופר כסיף: הדבר האחרון גם כן בדוח, ושמענו את זה הרגע, וזה אחוז המשפחות שמקבלות סיוע מהעמותות של נכים ובעלי מוגבלויות.

עופר כסיף: יש הזנחה פושעת של נכים ובעלי מוגבלויות.

עופר כסיף: היום בדיוק הגשתי ערעור בוועדת הכנסת על הצעה דחופה שלי, והערעור התקבל וההצעה תעלה מחר, על מניעת הורות מאנשים עם מוגבלויות, כולל עיקור.

עופר כסיף: זה פורסם בעיתון הארץ שלשום, נדמה לי.

עופר כסיף: יש הזנחה פושעת של אוכלוסיית הנכים ובעלי המוגבלויות, והיה לי הכבוד להשתתף גם בהפגנות שלה, וגם זה חלק.

עופר כסיף: שימו לב: נכים ובעלי מוגבלויות מהווים 22.8% מנתמכי הסיוע.

עופר כסיף: זו עלייה של למעלה מ-60% בהשוואה לשנה שעברה, שזה היה 14.2%.

עופר כסיף: חברה שמתעמרת במוחלשים שלה, בעיקר באנשים עם מוגבלויות ובנכים, היא חברה נכה בעצמה.

עופר כסיף: צריך את זה לתקן מיד.

עופר כסיף: יש לזה חלק אינטגרלי במצב העוני ושל העניים.

אפרת רייטן: תודה.

אפרת רייטן: גם אם אני לא מסכימה עם כל דבריך, אני רוצה לברך על הגעתך והשתתפותך בדיון.

אפרת רייטן: אתה ואוסאמה מהרשימה המשותפת, ומיכל מהציונות הדתית, הגעתם להשתתף בדיון.

אפרת רייטן: יש חשיבות לזה מרבית, חבל שאנחנו לא רואים יותר.

אפרת רייטן: חבל שלא ראינו כאן

אפרת רייטן: חברי כנסת מיהדות התורה, ש"ס והליכוד.

אפרת רייטן: אני בטוחה שגם הם יכולים לתרום לדיון, שהוא חוצה מפלגות והשקפות העולם.

אפרת רייטן: אבל הם בכל זאת בחרו שלא להגיע.

מאיר שפיגלר: צרם לי שנאמרו כאן דברים באמירה "מתעללת", "מתעמרת".

מאיר שפיגלר: הדברים האלה מנותקים מהמציאות העובדתית, אין להם שום קשר למה שנעשה.

מאיר שפיגלר: הרפורמה בנכות היא אחת מהטובות שאי פעם היתה.

מאיר שפיגלר: אתה דיברת על אנשים עם מוגבלויות.

עופר כסיף: אני דיברתי על אנשים - - -

אפרת רייטן: לא, לא.

אפרת רייטן: העברנו את זה.

אפרת רייטן: זו היתה רפורמה של ממשלת ישראל שעברה אצלנו בוועדת העבודה והרווחה.

מאיר שפיגלר: כדאי שתקרא את הרפורמה על מרכיבה השונים.

מאיר שפיגלר: אני מניח שתבוא ותגיד אז דברים באופן הפוך ממה שאמרת.

מאיר שפיגלר: אגב, הדברים האלה נעשו גם עם ארגוני הנכים.

מאיר שפיגלר: נתנו מענה לאותן אוכלוסיות קשות מאוד, שלא שפר מזלן, שמעולם לא התייחסו אליהן, כולל אלה עם פיגור ומגבלה של התפתחות שכלית.

מאיר שפיגלר: אלו דברים שמעולם לא עמדו על הפרק, לא היה להם פה, ואנחנו עשינו הכול, יחד עם יושבת-ראש הוועדה, שר האוצר, שר הרווחה, כדי לתת להם אפשרות לחיות בצורה קצת יותר מכובדת.

מאיר שפיגלר: מבחינתנו, הרבה יותר.

מאיר שפיגלר: אני אשמח מאוד אם תקרא את כל - - -

אפרת רייטן: העלינו קצבאות לכולם.

קריאות: זה לא נכון.

קריאות: לנכי תאונה עבודה לא.

אפרת רייטן: תאונות עבודה לא רלוונטיות לעניין הזה.

מאיר שפיגלר: סליחה, דיברתי על נכות כללית.

מאיר שפיגלר: אני לא יודע מי העיר, אני ערב ואחראי על דבריי.

מאיר שפיגלר: דיברתי על נכות כללית.

מאיר שפיגלר: הרפורמה בנכות היא לגבי נכות כללית, לא הזכרתי משהו אחר.

מאיר שפיגלר: יבוא יום וידברו גם על נכים מעבודה.

מאיר שפיגלר: אם כבר מדברים, התנאים של נכי העבודה שונים בתכלית מנכות כללית.

מאיר שפיגלר: יש להם מענים לאין ערוך טובים יותר מאלו של נכות כללית.

מאיר שפיגלר: לא נדבר על זה כרגע, אני מתייחס למה שאמרת.

מאיר שפיגלר: כואב לי לשמוע דברים ברוח התעללות והתעמרות.

מאיר שפיגלר: אין להם שום שחר.

עופר כסיף: לא דיברתי על הביטוח לאומי, דיברתי על קובעי המדיניות.

אפרת רייטן: הרפורמה היתה של ממשלת ישראל, וכמובן שלביטוח הלאומי היה חלק גדול מאוד בהעברת הרפורמה.

עופר כסיף: לא את הביטוח הלאומי התכוונתי כאן לבקר, אני מעביר כאן ביקורת על התקציב שהעבירה ממשלת ישראל.

אפרת רייטן: בסדר, לא נתווכח.

אפרת רייטן: זכותו של חבר הכנסת להביע דעתו.

מאיר שפיגלר: אני מדבר על מה שעבר בחוק ההסדרים ובחוק התקציב.

עופר כסיף: גם אני.

מאיר שפיגלר: תקרא את הרפורמה בנכות, היא חלק מהחוק.

עופר כסיף: אני חבר ועדת הכספים, בין השאר.

עופר כסיף: אני מכיר היטב את הרפורמה.

אפרת רייטן: לא.

אפרת רייטן: זה לא עבר בוועדת הכספים, זה עבר בוועדת העבודה והרווחה.

עופר כסיף: אמרתי, בין השאר.

עופר כסיף: אני מכיר את הרפורמה, אני מכיר את התקציב היטב ואת חוק ההסדרים, ואני חוזר ואומר שהביקורת שלי שרירה וקיימת לממשלה, ואני לא מכוון את זה לביטוח לאומי.

עופר כסיף: מבחינתי, הכתובת היא אך ורק הממשלה על שריה השונים, מראשה ושריה – זו הכתובת.

עופר כסיף: אני לא מתעמת איתך.

מאיר שפיגלר: אני רק מציין עובדות.

עופר כסיף: גם אני.

אפרת רייטן: תודה רבה, חבר הכנסת כסיף.

אפרת רייטן: יושב-ראש ארגון מנהלי מחלקות רווחה ברשויות הערביות, פתחי אבו יונס, שלום לך.

אפרת רייטן: שמענו לא פעם, ומצטרף אלינו שוב אוסמה, והעניין של הרשויות הערביות גם עלה קודם על ידי חבר הכנסת מאזן גנאים.

אפרת רייטן: אני רוצה לשמוע את התייחסותך.

אוסאמה סעדי: מה, רק מאזן גנאים דיבר?

אוסאמה סעדי: גם אני דיברתי על הרשויות הערביות.

אפרת רייטן: גם אתה.

אפרת רייטן: הקרדיט הוא לחבר הכנסת סעדי.

פתחי אבו יונס: קודם כול, אני רוצה להביע הערכה עמוקה על הדיון, על היוזמה, על ניהול הישיבה, ועל העומק בו מתנהלת הישיבה הזו.

פתחי אבו יונס: אני רוצה להודות לארגון לתת על כך שפתח את הדלת בפני כולם להעלות את הדברים.

פתחי אבו יונס: מדובר בנושא כל כך חשוב.

פתחי אבו יונס: החברה הערבית מהווה 20% מכלל האוכלוסייה.

פתחי אבו יונס: 79% מהיישובים ברשויות הערביות נמצאית בסולם 1 - 3.

פתחי אבו יונס: הנתון השני, כ-60% מהילדים הערבים הם עניים, והם פי 3 מהחברה הישראלית בכלל.

פתחי אבו יונס: בנוסף, 45% מהמשפחות הערביות עניות, וזה מהווה פי 3 לעומת החברה הכללית.

פתחי אבו יונס: 18% מהאוכלוסייה מטופלות במחלקות הרווחה, וזה כפול לעומת החברה הכללית.

פתחי אבו יונס: אלה עוד מספרים בנוסף למספרים הכלליים שהביאו ארגון לתת בדוח האלטרנטיבי שלהם היום.

פתחי אבו יונס: זה מביא את החברה הערבית למקום בו ישנה פגיעה גם באורח החיים, גם בבריאות, גם בחינוך של הילדים ובתעסוקה.

פתחי אבו יונס: גם אם מקצים היום משאבים, המשאבים והכספים שהמדינה שמה ביישובים הערביים לא הולכים למקום אליהם הם מיועדים.

פתחי אבו יונס: אם אנחנו מדברים על עוני בקרב תינוק אז זה אומר שיש לנו בעיה בגדילה שלו, ואם יש לנו בעיה בגדילה שלו אז מראש קבענו שבמקום שהילד הזה יצרוך שירותים של גן ופעוטון רגילים, הוא יצטרך שירותים אחרים שהם הרבה יותר יקרים משירותים של גן.

פתחי אבו יונס: אם אנחנו מדברים על פגיעה בחינוך אז נערים מצטרפים לעולם הפשע.

פתחי אבו יונס: אנחנו צריכים לבנות עבורם בתי כלא ולממן הוצאות ולהביא כספים ענקיים.

פתחי אבו יונס: אם אנחנו מדברים על תזונה לא נכונה ועל אוכל סוכרתי, זה מביא אנשים לסוכרת ולדיאליזה, וזה נופל על המדינה.

פתחי אבו יונס: אני לא חכם גדול, מוסר ההשכל הוא פשוט.

קריאה: הוא טועה, אני מכיר אותו 35 שנה.

אפרת רייטן: אתה אומר שהוא חכם גדול.

קריאה: כן.

פתחי אבו יונס: במקום להשקיע את הכספים האלה במיטות, בפרה-רפואי לגבי תינוקות, בבתי כלא, בבתי משפט, יש להשקיע אותם במקום הנכון.

פתחי אבו יונס: צריך להקים היום באופן מיידי, לא מחר, גוף ממלכתי שיטפל בבעיית העוני.

פתחי אבו יונס: זה מצוין שמשקיעים היום בחינוך, וצריך להשקיע בחינוך ובאנשים.

פתחי אבו יונס: צריך להביא את האנשים במגזר הערבי לא רק לעבודה אלא צריך להביא אותם גם לקדמת הבמה ולאותם מקומות בהם הם יוכלו להוביל את החברה.

פתחי אבו יונס: אני שומע את זה המון, ואני מתכוון למה שאני אומר.

פתחי אבו יונס: התוכניות הממשלתיות היום הולכות לעשות שינוי, אבל השינוי הזה הוא לטווח ארוך.

פתחי אבו יונס: אי אפשר לתכנן את השינוי הזה מבלי לטפל היום בבעיית העוני.

אפרת רייטן: בדרך כלל הביקורת שלי היא דווקא על כך שהמדיניות היא קצרת טווח.

אפרת רייטן: היא נותנת מענה מיידי עכשיו.

אפרת רייטן: מעלים את הקצבאות, וזה מבורך, אבל עדיין זה לא הפתרון לבעיה.

אפרת רייטן: אם אנחנו מדברים על חינוך, בריאות, ועל תשתיות, אז ברור שהפתרונות יהיו רק בטווח הארוך.

פתחי אבו יונס: אני לא דיברתי על קצבאות, ואני לא חושב שהקצבאות הם הפתרון.

פתחי אבו יונס: לא לזה התכוונתי.

פתחי אבו יונס: זו הפעם הראשונה שהממשלה אומרת: זה שלנו.

פתחי אבו יונס: זו כבר פרצת דרך.

אפרת רייטן: נכון.

אפרת רייטן: זה התקדמות ושינוי.

פתחי אבו יונס: זה לא יבוא לבד, הממשלה לא יכולה לבד.

פתחי אבו יונס: הממשלה חייבת לחזור לעמותות, לרשויות ולאנשי העסקים.

פתחי אבו יונס: הפתרון צריך להיות הוליסטי.

פתחי אבו יונס: צריך להקים היום שולחנות עגולים בהובלת הממשלה, כאשר הממשלה לוקחת אחריות, ולהציב תוכניות.

פתחי אבו יונס: אין לי תוכנית מגירה איתי, אבל בנוסף לאותן תוכניות ארוכת הטווח שאנחנו מנסים היום להוביל בחברה הערבית צריך כן להציב תוכנית שתאפשר לאותו תינוק ללכת לפעוטון כאשר הוא שבע, שהתלמיד יוכל לצפות בזום עם מחשב, ולתת לצעיר תקווה שהוא לא ילך לפשיעה.

אפרת רייטן: נכון.

אפרת רייטן: תודה רבה לך, אדוני.

אפרת רייטן: שלום לחן אריאלי, סגנית ראש עיריית תל אביב-יפו, והממונה על תחום הרווחה.

אפרת רייטן: אני יודעת מהיכרות אישית שעניין מפעל ההזנה מאוד מאוד קרוב לליבך, ושאת פועלת רבות במגוון תחומים, ובעיקר הרבה מאוד בכל מה שקשור לילדים בעניין זה.

אפרת רייטן: שתפי אותנו בחוויות שלך ובתפיסת העולם.

חן אריאלי: תודה רבה.

חן אריאלי: קודם כול, אני פה גם בתוקף כובעי כיו"ר צוות רווחה של צוותי המומחים של המשבר.

חן אריאלי: זה נכון שנושא ביטחון תזונתי נוגע לליבי במיוחד בפרויקט מפעל ההזנה שלא פעל בשנתיים האחרונות בתקופת הקורונה ובסגרים.

חן אריאלי: צריך לתת את הדין על איך אנחנו יודעים להפעיל אותו גם בעת מגפה, אבל גם לא בעת מגפה או מחלה אלא בחופשות כשילדים לא מקבלים מזון.

חן אריאלי: אני לא מבינה כי אנחנו סטארט אפ ניישן, ואנחנו עושים טפטפות ועגבניות שרי, אבל אנחנו לא מצליחים לגרום לכך שתהיה ארוחה לילדים בעת סגר.

אפרת רייטן: נכון.

אפרת רייטן: זה מה שניסיתי לומר לשרים שישבו איתנו כאן בתחילת הדיון.

אפרת רייטן: בתקופת הקורונה עלו כל מיני מיזמים בגלל תקופת המשבר והחירום, ויש באמת נקודות שממש צריכות להישאר.

אפרת רייטן: מבחינתי כולן.

אפרת רייטן: יש כל כך הרבה דברים.

חן אריאלי: מפעל ההזנה הוא חוק שלא קרה בתקופת הקורונה, הוא קיים.

חן אריאלי: זה עולה כיוון שאין גוף מתכלל.

חן אריאלי: גם בקורונה לא היה גוף מתכלל, הקורונה רק הבליטה את הצורך בגופים מתכללים.

חן אריאלי: הקורונה עודנה משבר גדול, אבל היא בעיקר הזדמנות כדי לייצר תיקונים שדרושים.

חן אריאלי: ארצה להתייחס לדוח החשוב של ארגון לתת כי בעיניי יש לו השלכות דרמטיות פוליטיות, ובטח השלכות מרחיקות לכת גם על דמוקרטיה, לא פחות.

חן אריאלי: אין כזה דבר באמת תרבות עוני.

חן אריאלי: עניים לא חיים בחלל ריק, הם חיים בתוך קבוצה, עם וקהילה.

חן אריאלי: כבני אדם אנחנו כן מסתכלים כל הזמן לצדדים.

חן אריאלי: הדוח הזה שם זרקור על ההידרדרות, על הפערים, על הקשיים ועל המוחלשות.

חן אריאלי: אנחנו יודעים שלא כולם חיים בעוני, וזה מבליט את הפערים.

חן אריאלי: הפערים האלה מייצרים תסיסה, וחייבים להתייחס לזה.

חן אריאלי: התסיסה עצמה היא לא מהמחסור עצמו אלא היא מהפער ומההבנה שעני שרוי בעוני והאחר לא בהכרח.

חן אריאלי: צריך לדבר לא רק על למי לתת אלא גם מה אפשר לעשות במנגנונים האחרים, ממי אפשר לקחת, ומה אפשר לייצר.

חן אריאלי: יש לדבר במונחים של צדק חלוקתי, מס עושר.

חן אריאלי: לא מספיק לדבר על התוספות שיש בתקציב, וכבודם של השרים שהיו כאן, אלא צריך לדבר גם על רפורמות ושתהיה בכלל תפיסה איך אנחנו מסתכלים על כל נושא העוני ועל האחריות הגדולה שיש לו בעיצוב פערים עמוקים בחברה, ואיך אנחנו יכולים לייצר הסתכלות קצת אחרת, כמו מנגנונים שציינתי, שלא קיימים כרגע במדינה וכן קיימים במדינות אחרות בהן שיעור העוני נמוך יותר.

חן אריאלי: הנתונים האלה מייצרים הרבה כעס והרבה חוסר אמון בשכבות המוחלשות בחברה, וזה משהו שאנחנו חייבים להתייחס אליו פה.

חן אריאלי: בטח ובטח בדיון שמתקיים בתוך הקואליציה עם הרבה שותפים נהדרים לדבר.

חן אריאלי: הפערים האלה והתפיסה הזו מייצרים בסופו של דבר כאוס מאוד מאוד גדול בחברה עם השלכות הרבה יותר מרחיקות לכת.

חן אריאלי: גם ההשתתפות הפעילה אם אנחנו רוצים בסוף יצביע בבחירות ויבחר.

חן אריאלי: מבחינתי, יש בנתונים האלה ממש סכנה לדמוקרטיה, לא פחות.

חן אריאלי: חשוב להגיד את זה היום.

חן אריאלי: תודה.

אפרת רייטן: נכון, השתתפות פעילה במשחק הדמוקרטי.

אפרת רייטן: תודה רבה על הדברים האלה, חן אריאלי.

אפרת רייטן: חבר הכנסת אוסאמה, בבקשה.

אפרת רייטן: צריך לומר כמובן שחבר הכנסת אוסאמה סעדי הוא חבר בוועדת העבודה והרווחה, וגם יושב-ראש ועדת המשנה בכל מה שקשור לבטיחות בעבודה.

אוסאמה סעדי: בדיוק.

אוסאמה סעדי: תודה, גברתי היושבת-ראש, חברתי אפרת רייטן, על היום החשוב הזה.

אוסאמה סעדי: כבוד הוא לי להיות חבר בוועדה החשובה הזו.

אוסאמה סעדי: את מובילה באמת את הוועדה ליעדים שהם למעשה התפקיד של הוועדה הזו.

אוסאמה סעדי: היום הזה, בהובלתך, הוא יום חשוב מאוד.

אוסאמה סעדי: אני הייתי כאן בפתח הישיבה עם שר האוצר.

אוסאמה סעדי: זה אירוע נדיר שהוא מגיע לוועדה.

אוסאמה סעדי: אם הצלחת להביא אותו ואת שר הרווחה אז כל הכבוד לך.

אוסאמה סעדי: נציגי הארגונים, כל הכבוד על העבודה שלכם.

אוסאמה סעדי: כאשר התחלתם עם דוח העוני האלטרנטיבי כולם אמרו: על מה אתם מדברים?

אוסאמה סעדי: אין בכלל עוני, אתם ממציאים סיפורים.

אוסאמה סעדי: מה לא עשו לכם.

אוסאמה סעדי: עכשיו כולם מברכים ואומרים: תודה על הדוחות האלה.

אוסאמה סעדי: באמת תודה רבה לכם על שהעליתם את הסוגיה החשובה הזו.

אוסאמה סעדי: אם לא מעלים את הסוגיה אז לא מוצאים לה פתרון.

אוסאמה סעדי: אם עוצמים עיניים או מטאטאים את זה מתחת לשולחן ואומרים שאין עוני, זה לא ייפתר.

אוסאמה סעדי: פתחי הוא לא רק עובד סוציאלי ומנהל מחלקת רווחה בעיריית סח'נין, הוא גם יו"ר הפורום של כל מנהלי מחלקות הרווחה.

אוסאמה סעדי: הם נמצאים בחזית מול האזרחים ומול השכבות הכי נזקקות לצרכים ולתקציבים האלה.

אוסאמה סעדי: יש לנו באמת בעיה קשה של עוני בחברה הערבית.

אוסאמה סעדי: אנחנו מדברים על 50%.

אוסאמה סעדי: האם אתם יודעים מה זה 50% או מה זה 29% של אי ביטחון תזונתי חמור?

אוסאמה סעדי: כל הכבוד לכם על הדוח העוני האלטרנטיבי, אבל יש גם דוח אחר של עמותת סיכוי שנקרא: "מחסמים לסיכויים – אי ביטחון תזונתי בחברה הערבית".

אוסאמה סעדי: אשלח לוועדה את הדוח החשוב הזה שמתייחס אך ורק לחברה הערבית.

אוסאמה סעדי: המספרים הם באמת זוועתיים.

אוסאמה סעדי: כל שני ילדים מתוך שלושה חיים מתחת לקו העוני.

אוסאמה סעדי: אנחנו מברכים על הקצבאות, על הגדלת קצבת אזרחים ותיקים, על קצבת הנכות.

אוסאמה סעדי: תודה, תודה, לחברי מנכ"ל המוסד לביטוח מאיר שפיגלר, שיושב בשקט.

אוסאמה סעדי: אנחנו מחכים לדוח שלכם כי הדוח האחרון היה ב-2016, למיטב ידיעתי.

מאיר שפיגלר: לא, לא – כל שנה.

מאיר שפיגלר: כשאומרים דבר מסוים כמה פעמים יש תחושת בטן שזה הופך למציאות עובדתית.

מאיר שפיגלר: להד"ם – לא היה ולא נברא.

מאיר שפיגלר: גם שנה שעברה, למרות שלא קיבלנו את הנתונים של הסקר מהלמ"ס, אנחנו הוצאנו דוח, וגם השנה נוציא בסוף השנה.

מאיר שפיגלר: אני חוזר ואומר, אין שנה שהביטוח הלאומי לא פרסם לקראת סיומה הקלנדרי של אותה שנה את הדוח בדבר העוני במדינת ישראל.

מאיר שפיגלר: אין, וגם לא יהיה.

אוסאמה סעדי: מצוין.

אפרת רייטן: הדברים ברורים.

ערן וינטרוב: הוא התכוון לדוח אי ביטחון תזונתי.

ערן וינטרוב: הדוח האחרון של אי ביטחון תזונתי התפרסם ב-2018 וב-2016.

ערן וינטרוב: אין לנו שום מקום לתקוף את הביטוח הלאומי.

מאיר שפיגלר: תגידו עובדות נכונות כשאתם מתראיינים, כי זה לא נכון מה שנאמר שם.

מאיר שפיגלר: קיבלתי את הציטוט.

ערן וינטרוב: הדוח שלנו, כפי שאמרתי ושמעת אותי, הוא משלים.

מאיר שפיגלר: חס וחלילה, אני מברך.

ערן וינטרוב: רק לדייק – דוח העוני המלא שלכם, האחרון שהיה, היה ב-2019 לגבי 2018.

מאיר שפיגלר: תמיד זה שנה קלנדרית על שנה עוקבת, על שנה קודמת.

ערן וינטרוב: בסדר.

ערן וינטרוב: שנה שעברה יצאו אומדנים בלבד כי לא קיבלתם נתונים מהלמ"ס – זו עובדה.

מאיר שפיגלר: ציינתי את זה בדבריי.

מאיר שפיגלר: האמת אצלי היא חד-חד ערכי.

ערן וינטרוב: נכון, ופרסמתם בתחילת 2021 על שנת 20'.

ערן וינטרוב: זה הכול, זה כל מה שאמרנו.

מאיר שפיגלר: מאה אחוז, אמת.

מאיר שפיגלר: התייחסתי רק למה שנאמר.

אוסאמה סעדי: מאיר, באתי לברך, לא לקלל.

מאיר שפיגלר: הכול מאה אחוז.

מאיר שפיגלר: קודם כול, אני האחרון שמרגיש לא נוח להכות על חטא.

מאיר שפיגלר: ואם יש דבר שהוא לא בסדר, אני אומר אותו בריש גליי ואני לא מנסה להתחמק.

מאיר שפיגלר: אבל באותה נשימה, לא יעלה על הדעת שיגידו דברים שאין להם שום שחר, זה לא נכון.

מאיר שפיגלר: ערן, אתה צודק.

מאיר שפיגלר: דוח עוני בביטוח הלאומי באופן כללי הוא תמיד על השנה הקודמת.

מאיר שפיגלר: כך זה נעשה גם במדינות ה-OECD, כך אנחנו עושים תמיד.

מאיר שפיגלר: אבל אין שנה שלא ערכנו דוח שכזה.

מאיר שפיגלר: יתרה מזאת, ואני מדגיש, בשנה שעברה, כשלא היו לנו אפילו נתונים, דאגנו לפרסם דוח.

מאיר שפיגלר: מעבר לזה, אפילו במהלך השנה פרסמנו גם אומדנים אקטוארים בגלל ההוצאות האדירות שהיו לביטוח לאומי כתוצאה מהיקף המובטלים שיהיו במדינת ישראל.

מאיר שפיגלר: אנחנו מנסים לעשות את המקסימום.

מאיר שפיגלר: זה לא אומר, חס וחלילה, שאנחנו מושלמים.

מאיר שפיגלר: תמיד יש מה לעשות כדי להשתפר, ולשם אנחנו מכוונים את דברנו.

מאיר שפיגלר: אוסאמה, אני יודע שאתה בא להגיד רק דברים טובים, וזה בסדר.

מאיר שפיגלר: אם תאמר דברים גם לא טובים, זה גם בסדר.

אפרת רייטן: אני מוכרחה לומר לכם שבסוף סוף אכפת לכל מי שיושב פה סביב השולחן והוא מגיע מזווית אחרת.

אוסאמה סעדי: לקחו את רשות הדיבור, אבל זה בסדר.

אוסאמה סעדי: כשמאיר מדבר אני תמיד מוכן להקשיב.

אוסאמה סעדי: טוב שהעלינו את הקצבאות.

אוסאמה סעדי: צריך להשוות את הקצבאות לשכר מינימום על מנת שבעלי המוגבלות, שצריכים את הקצבה, יוכלו באמת לחיות בכבוד.

אוסאמה סעדי: אבל קצבה לא פותרת את בעיית העוני.

אוסאמה סעדי: צריך להשקיע בתעסוקה, באזורי תעסוקה ובחינוך.

אוסאמה סעדי: אנשים רוצים לעבוד ולהרוויח בכבוד ולא לחיות על קצבאות.

אפרת רייטן: אתה צודק.

אפרת רייטן: חבר הכנסת סעדי, תודה רבה.

אפרת רייטן: הגברת אפרת שחר מהקרן לידידות, שלום.

אפרת רייטן: יש עדיין מקום נכבד לפילנתרופיה, לצערנו, במצב הנוכחי במדינה ובניהול של המאבק או הטיפול בענייני הרווחה, העוני וכו'.

אפרת רייטן: אפרת, תרחיבי גם על העוני, על אי ביטחון תזונתי, ועל הרשמים שלך באופן אישי בשנים האחרונות, ומהי המגמה שאת מרגישה ביום יום.

אפרת שחר: קודם כול, תודה על היום החשוב הזה, וגם על השותפות העמוקה שיש לנו עם ארגון לתת.

אפרת שחר: ברמה הכי כללית, עוני זה דבר חי, קיים, מורגש.

אפרת שחר: הרבה פעמים יש דיונים האם יש או אין עוני, איך מציגים את העוני.

אפרת שחר: כנציגת הקרן לידידות ושלל העובדים והמתנדבים שלנו, אנחנו פוגשים בעוני יום יום.

אפרת שחר: כשאני מדברת על עוני, זה יכול להיות קשישה שפותחים את המקרר בביתה ויש גבינה.

אפרת רייטן: תמיד אומרים שאף אחד לא מת מרעב במדינה ושאין עוני.

אפרת שחר: אני חווה את זה בהרבה דיונים וכנסים שמסתכלים על בעיית העוני.

אפרת שחר: לפני כמה שבועות הלכנו לבקר מישהו שאנחנו מסייעים לה.

אפרת שחר: היא אמרה שזו הפעם הראשונה מזה שבועיים שמישהו פתח את הדלת ונכנס פנימה, וזה גם חלק מעניין העוני.

אפרת שחר: העוני הוא לא רק אוכל.

אפרת שחר: הוא גם אוכל כמובן, ביגוד, חימום.

אפרת שחר: אבל עוני הוא גם בדידות מאוד מאוד עמוקה ותחושה שאין מישהו שמטפל ודואג לך.

אפרת שחר: בשנת 2021 הקרן לידידות השקיעה למעלה מ-220 מיליון שקל באוכלוסיות מוחלשות שחיות בעוני בכל מה שקשור לצרכים בסיסיים, בעיקר במזון, בביגוד וצרכים רפואיים, ועוד ועוד ועוד ועוד.

אפרת שחר: היה פה דיון ושר הרווחה ציין באופן באמת פורץ דרך את אחריות הממשלה והמדינה, אבל אני חושבת שהאחריות היא משותפת.

אפרת רייטן: נכון, ולכן כולם יושבים כאן יחד.

אפרת רייטן: זו היתה הכוונה.

אפרת שחר: לגמרי.

אפרת שחר: אני חייבת להגיד שמשרד הרווחה גם מאוד השכיל בתקופת הקורונה לפנות אלינו ולגופים אחרים כדי לעשות עבודה משותפת.

אפרת שחר: זה נכון שהמשרד צריך להתוות מדיניות וקריטריונים ומבחני הכנסה וכו', אבל יש ארגונים גדולים שיכולים לפעול בשטח בצורה מיטבית.

אפרת שחר: אני מאמינה שיש היום איזשהו שינוי ויש גם תפיסת אחריות, ותפיסה ההבנה שבסוף מנהלת הרווחה בעיר מסוימת יודעת שיש לה המון אנשים שהיא יכולה לפנות אליהם לעזרה.

אפרת שחר: ההסתכלות למעלה היא עדיין מאוד מאתגרת.

אפרת שחר: כלומר, הסתכלות על מה זה אנשים שחיים בעוני, האם זה רק לתת צורך בסיסי, שבעיניי הוא מאוד חשוב, וזה מה שעושה הארגון שאני מייצגת, אבל זה לא מספיק.

אפרת רייטן: את אומרת שמצד אחד את רואה שינוי חיובי.

אפרת רייטן: האם את מזהה יותר שיתוף פעולה או תקשורת?

אפרת רייטן: מה את היית מצפה שעוד יקרה ואלו פתרונות לדעתך יכולים להיות ישימים כבר עכשיו לגבי שינויים נוספים?

אפרת שחר: זה בא לידי ביטוי בשני אופנים מרכזיים: האחד, בתוך החברה האזרחית יש הבנה שאחד ועוד אחד שווה שלוש, וזה גם שינוי, גם בגלל שהצרכים הם מאוד גדולים וההבנה היא שצריך למנף את הסיוע.

אפרת שחר: ארגוני המגזר השלישי וארגוני פילנתרופיה יכולים גם לפעול יחד, בעוד שבעבר כל אחד פעל באופן פרטני.

אפרת שחר: אני מרגישה היום ממש את המגמה הזו ואת ההבנה של עבודה משותפת.

אפרת שחר: אני כן מרגישה איזשהו מגמה של שינוי מבחינת העבודה מול הרשויות המקומיות, השלטון המקומי, השלטון המרכזי, וכן איזושהי הבנה שזה חייב להיות במשותף.

אפרת שחר: המצוקה של מי שחי בעוני היא עצומה.

אפרת שחר: גם השלטון המקומי חייב להתגייס, גם משרדי הממשלה, וכמובן ארגוני החברה האזרחית והפילנתרופיה.

אפרת שחר: אי אפשר, לא יהיה פתרון בלי זה.

אפרת שחר: עדיין יש אתגר מרכזי בהצפת התופעה הזו.

אפרת רייטן: לא לעצום עיניים, לדבר על זה, להעלות למודעות, להתכנס ביחד ולשתף פעולה.

אפרת רייטן: כל הדברים האלה הם אל"ף-בי"ת, זה באמת חייב להיות.

אפרת רייטן: זו ההתחלה.

אפרת שחר: וגם להגדיר מה זה עוני.

אפרת שחר: עוני זה לא בהכרח מישהו או מישהי שמטופלת שנים במחלקות הרווחה אלא גם אנשים שיכולים להידרדר לעוני, וכפי שצוין בדוח הזה שרבע מהאנשים שעלולים להידרדר לעוני.

אפרת שחר: וזה קורה מהר, משבר אחד יכול להפוך עולמות, והמערכות חייבות להבין את זה ולא להיתפס להגדרות אלא למציאות.

אפרת שחר: דיונים וחשיבה מהסוג הזה הם לגמרי דברים שיכולים לקדם את החשיבה הזו, כך אני מקווה.

אפרת רייטן: תודה רבה, אפרת.

אפרת רייטן: חבר הכנסת מקלב, תודה שהצטרפת אלינו.

אפרת רייטן: קודם התלוננתי שלא היו כאן מספיק חברי אופוזיציה.

אורי מקלב: נכון.

אורי מקלב: הגעתי לכנסת היום כבר בשעה שמונה וחצי בבוקר.

אורי מקלב: היינו חייבים להיות בדיונים בוועדות אחרות: בוועדת הכנסת, ועכשיו בוועדת הכלכלה, והזעיקו אותי.

אורי מקלב: אני מוצא לנכון שחשוב באמת להשתתף בוועדה הזו.

אורי מקלב: אני לא מזכיר את חטאנו אלא את מעשינו הטובים.

אורי מקלב: גם כשהיינו בקואליציה, דוח העוני האלטרנטיבי לא התכתב עם הפעילות הקואליציונית.

אורי מקלב: בזמנו אפילו יצאו נגד הדוח הזה, אבל אנחנו תמכנו בדוח העוני האלטרנטיבי וקיימנו ויזמנו דיונים בעניין זה.

אורי מקלב: אני חושב שהם משקפים נאמנה, גם אם זה לא מתכתב עם דוח העוני של הביטוח הלאומי ועם נתונים אחרים.

אורי מקלב: זה משקף את המציאות מנקודת מבט אחרת וממדידה אחרת.

אורי מקלב: כפי שאמרת, ההסתכלות על העוני נחלקת לשניים: יש אנשים שלא רק שלא הרגישו עוני אלא הם גם לא מאמינים שיש עוני ושילד או כל אדם אחר יכולים ללכת לישון רעב או חצי רעב ישנם קשישים, וגם משפחות בהן ההורים מונעים מעצמם, והם הולכים רעבים.

אורי מקלב: אני כן נחשף למשפחות האלה.

אורי מקלב: הן לא מעטות ולא חריגות.

אורי מקלב: יש להן קשיים בכלכלת הבית שגורמים למחסור מזון במקרר ובבישול.

אורי מקלב: האינדיקציה היא לא רק האם מישהו מת מעוני, השאלה היא גם לכמה אנשים יש בעיות בריאות שבאות לידי ביטוי בשנים מאוחרות יותר בגלל העוני?

אורי מקלב: ההשלכות מתגלגלות.

אורי מקלב: בימים האחרונים ממש התפרסם דוח של משרד הבריאות שלצעיר חרדי מגיל 25 עד 34 יש סיכוי לחלות פי 15 בסוכרת לעומת צעיר אחר, וכל זאת המזון הלא בריא שהוא צורך.

אורי מקלב: אוכלוסייה חרדית צורכת הרבה מאוד מזונות מזיקים, וזאת הרבה יותר לעומת כל אוכלוסייה אחרת, ובוודאי מהציבור הכללי.

אורי מקלב: זה בא מתוך עוני.

אורי מקלב: לא מדובר במשפחות שרשומות ומכיר בהן כמשפחות עניות אלא מדובר במשפחות שבהן בני הזוג עובדים והן לא מצליחות להתפרנס בכבוד.

אפרת רייטן: כלומר, אתה אומר שהתופעה הרבה יותר רחבה ממה שאנחנו אפילו יכולים לראות בכל הנתונים והסקרים.

אורי מקלב: בוודאי.

אורי מקלב: ישנה אמירה בארמית במקורות: "בתר עניא אזלא עניותא", שפירושה שאחרי העני רודפת העניות.

אורי מקלב: אם אתם עושים חלוקה לנפש בהכנסה, דווקא במשפחות האלה ההוצאות הן יותר גדולות.

אורי מקלב: איך היתה אומרת סבתא?

אורי מקלב: אני לא מספיק עשירה לקנות מכונת כביסה זולה או משהו זול.

אורי מקלב: אלה שחיים מהיד לפה מוצאים לעצמם פתרונות, אבל בסופו של דבר הם משלמים ביוקר.

אורי מקלב: אם מזניחים טיפול בשיניים אז בסוף הוא הרבה יותר קר.

אורי מקלב: מזניחים דברים כי אין כסף אבל אז משלמים הרבה יותר על כל דבר.

אורי מקלב: ההוצאות על בריאות הן גבוהות.

אורי מקלב: זו נראית אותה צלחת מרק, אבל בסופו של דבר השאלה היא האם הוא מזין יותר.

אורי מקלב: האם האימא יכולה לשים באותה צלחת מרק שהיא מבשלת משהו מזין יותר ובריאותי?

אורי מקלב: לא מקבלים דברים בסיסיים.

אורי מקלב: זה לא תופעה חריגה שמקבלים עוף רק בשבת, זה קורה הרבה.

אורי מקלב: אלו לא משפחות שרשומות ברווחה אלא אלו משפחות שבהן בני הזוג מפרנסים ולמרות כל זאת הן נמצאות בעוני.

אורי מקלב: שכר הלימוד גבוה, ההוצאות הן גבוהות מאוד.

אורי מקלב: אנחנו חשים ואומרים גם שהעוני יגבר ויחריף הרבה יותר בגלל הנושא התקציבי וכל ההשלכות של הגזרות, ואנחנו אומרים את זה לא רק בגלל שאנחנו באופוזיציה.

אורי מקלב: מעונות הם גורם חינוכי.

אורי מקלב: אבל הפסקת התמיכה תגרום לכך שנשים יפסיקו לעבוד.

אורי מקלב: יש 100% או 50% נשים שבעליהן לומדים.

אורי מקלב: הגיעו לכאן, לוועדה לזכויות הילד, נשים מהציונות הדתית, הן לאו דווקא חרדיות.

אורי מקלב: הן דיברו על כך שזה יביא לכך שהן יפסיקו ללמוד או לעבוד, ושהמשפחות, שכך גם חיות בצמצום, יצטרכו לחיות עוד יותר המעונות לא רק נותנים שירותי בייביסיטר אלא הם קשורים גם להזנה של הילדים.

אפרת רייטן: ההתפתחות של הילד היא חשובה מאוד.

אורי מקלב: זה מאוד יפה שאת מודעת לזה.

אורי מקלב: מדובר במשפחות רבות שחיות עם כמה ילדים ב-23 מטר או ב-40 מטר או בכל מיני יחידות קטנות ובמרתפים.

אורי מקלב: חלק מהאימהות הולכות לבית של ההורים או לבית של חברה, שיש להם בית יותר גדול, כדי שילד שלהן יוכל לזחול.

אורי מקלב: במעון הוא עושה את זה, אבל הוא לא יוכל לעשות זאת כשהוא יהיה עכשיו במסגרת ביתית של אישה, שהפסיקה לעבוד, שמחזיקה 10 - 15 ילדים ב-2.5 חדרים בביתה.

אורי מקלב: זה מזעזע לראות איך היום נשים עובדות מחפשות מסגרות כדי להמשיך ללכת לעבודה ומה הילד מקבל באותן מסגרות.

אורי מקלב: אין ספק שמחסור בביטחון תזונתי הוא דבר מאוד מאוד פוגעני.

אורי מקלב: דיברו על הכלים החד פעמים.

אורי מקלב: כשאישה חרדית חוזרת הביתה מיום עבודה, היא צריכה להביא את כל הילדים מכל המסגרות, להכין איתם שיעורי בית, לכבס, לבשל, ולהכין אותם לשינה, וגם להשלים את העבודה שהיא צריכה.

אורי מקלב: הכלים החד פעמים היו אלטרנטיבה עבורן.

אפרת רייטן: זה דווקא לא בריא.

אפרת רייטן: אם אנחנו מסתכלים על הטווח הארוך, דווקא את זה הייתי בהחלט עושה.

אפרת רייטן: כן מס, לא מס, את החד פעמי צריך להעיף.

אורי מקלב: אבל לא היו תמריצים על חומרים מתכלים.

אורי מקלב: יש היום מיסוי גם על רב פעמי.

אורי מקלב: יש עליית מחירים בדברים רבים.

אורי מקלב: מחירי התחבורה הציבורית יעלו ב-25%, וזה ישפיע דווקא על משפחות ברוכות ילדים שמשתמשות ברב קו ככסף מצטבר וההנחות שהיו להן יבוטלו.

אורי מקלב: כשמדברים על בריאות, אנחנו מרגישים את זה בחוש.

אורי מקלב: אנשים מונעים מעצמם בריאות.

אורי מקלב: אנשים חלו במחלות שונות כי הם לא קיבלו בעבר טיפול.

אורי מקלב: בוודאי שאנחנו יכולים להסתכל על דוח העוני כדבר חשוב מאוד.

אורי מקלב: הוא נותן אינדיקציה, מעלה למודעות.

אורי מקלב: אין ספק שהממשלה והביטוח הלאומי עושים דברים חשובים, אבל זה כמו שאתה בונה בית חולים מתחת לגשר הרעוע במקום לתקן את הגשר.

אורי מקלב: אפשר למנוע הרבה דברים אם מראש מסתכלים על בריאות.

אורי מקלב: אין היום שום תוכנית במשרד הבריאות לגבי המגזר החרדי, בכל מה שקשור לסוכרת והשמנה.

אורי מקלב: התוכנית היא דלה מאוד באופן יחסי, וכל זה בזמן שצריך הרבה יותר.

אורי מקלב: בסופו של דבר, בוודאי שהדוח הזה הוא חשוב וגם הפעילות בעניין הזה.

אורי מקלב: העברתי חוק של הצלת מזון.

אורי מקלב: אני שומע מאנשים עד כמה הדבר הזה מוסיף.

אורי מקלב: מדובר במזון טוב ובריא שמגיע לחלוקה, או בתשלום מינימלי.

אורי מקלב: צריך להקל בדברים נוספים שנעשים, ואני שמח שאת מעלה את זה.

אורי מקלב: הדיון והפעילות הזו חשובים מאוד לכשעצמם והם יכולים מאוד להועיל.

אורי מקלב: אני מתנצל שאני הולך.

אפרת רייטן: תודה רבה לך, חבר הכנסת מקלב.

אפרת רייטן: כנראה שאתה לא חבר הכנסת הראשון ולא האחרון שנאלץ לעזוב לוועדות אחרות.

אפרת רייטן: יושבת איתנו גם נציגת משרד הרווחה והביטחון החברתי, הגברת יוכי אילוז, מנהלת תחום עזבונות, מחלקת עזבונות.

אפרת רייטן: גברתי, בבקשה.

אורי מקלב: יש לה תפקיד חשוב מאוד.

יוכי אילוז: אני רוצה להתייחס להערה שהעלו כאן מספר דוברים לגבי גוף מתכלל.

אפרת רייטן: אגב, גם המחקר שעשה מרכז המחקר של הכנסת בנושא מערך הביטחון התזונתי בישראל התייחס לזה.

אפרת רייטן: אחד הדברים שהוא העלה כאן בדוח היה לגבי גוף מתכלל בתחום הביטחון התזונתי.

אפרת רייטן: מהתשובות שקיבלנו, ופנו כאן לכל הגורמים, עולה כי רוב הגורמים הנוגעים בתחום הביטחון התזונתי סבורים שיש צורך בגוף או במנגנון כלשהו לתכלול פעילות בתחום הביטחון התזונתי, אולם אין הסכמה מיהו הגוף שאמור להיות אמון להיות על כך.

אפרת רייטן: כלומר, כולם מבינים את מה שכולנו אומרים כאן, כנראה שלא חידשנו, אבל זה נתקע אולי בגלל סמכויות או בגלל חלוקת סמכויות או אגו.

אפרת רייטן: למה זה לא קורה?

יוכי אילוז: מהמידע שיש לי, שר הרווחה פועל להקמת המועצה לביטחון תזונתי.

יוכי אילוז: פרופ' דב צ'רניחובסקי, שנפטר, היה יו"ר המועצה.

יוכי אילוז: גם אני הייתי חברה בוועדה.

יוכי אילוז: הנושא הזה נמצא בסדר עדיפות כרגע, וכנראה היא תקום בזמן הקרוב.

אפרת רייטן: יופי, זו כבר בשורה חשובה.

אפרת רייטן: זה דוח מאוגוסט.

אפרת רייטן: משרד החינוך, המוסד לביטוח לאומי והמשרד לחיזוק וקידום קהילתי, התייחסו למשרד הרווחה כגורם המוביל בנושא לתכלול, ומשרד הרווחה לא השיב לשאלתנו - הם כתבו אז, באוגוסט.

אפרת רייטן: את באה עם בשורה חשובה.

יוכי אילוז: זה המידע שקיבלתי מלשכת השר.

יוכי אילוז: לגבי התקציב - עם ה-106 מיליון שעומדים לרשותנו אנחנו צריכים לעשות סדרי עדיפויות.

יוכי אילוז: 46 מיליון נקצה לתמיכות לשני חגים בשנה לכל מאה - - -, תמיכות לסלי מזון לעמותות כמובן שפועלות בתחום, תמיכות לסלי מזון חודשיים ולמסגרות הזנה ועמותות הגג.

יוכי אילוז: הבשורה היא שהתקציב לעמותות הגג וסלי המזון החודשיים יגדל מהשנה כיוון שאנחנו רואים בהם גופים שפועלים לאורך כל השנה ולא רק נקודתית בחגים.

יוכי אילוז: בנושא המיזם לביטחון תזונתי – מסוף 2016, על פי המלצת המועצה הקודמת שהיתה, אנחנו מפעילים פרויקט עם זכיין בשם אשל ירושלים, שזו עמותה שהיא שותפה במטצ'ינג איתנו, 50% - 50%, ב-46 יישובים.

יוכי אילוז: אנחנו מתקצבים 11,000 משפחות שסובלות מאי ביטחון תזונתי חמור.

יוכי אילוז: זה אומר שיש להן גם תיק ברווחה עם בעיה, פלוס ביטחון תזונתי עד כדי דילוג ארוחות.

יוכי אילוז: המשפחות מקבלות כרטיס נטען גם כדי לשמור על כבודן.

יוכי אילוז: הן מקבלות כרטיס חודשי בסך 500 שקלים.

אפרת רייטן: האם אתם רואים שהתמיכה התזונתית הזו מסייעת למשפחות האלה או שיש לכם גורמים נוספים כדי לסייע להם לצאת מהמקום הזה?

אפרת רייטן: האם זה מצב סטטי שנמצאים בו אנשים ולא יוצאים ממנו?

יוכי אילוז: היה לנו מחקר של ד"ר מירי אנדבלד מהביטוח הלאומי, שהוכיח בצורה מובהקת ב-2018 על השינוי לטובה בביטחון התזונתי של המשפחות האלה.

יוכי אילוז: לא כולם מסוגלים לצאת לעבודה במשפחות האלה בגלל בעיות מאוד מאוד מורכבות.

יוכי אילוז: רכזי הביטחון התזונתי שפועלים עם העמותה שמפעילה את הפרויקט, מסייעים למי שכן מסוגל בנושא מיצוי זכויות.

יוכי אילוז: מי שמסוגל לצאת לאיזושהי הכשרה כמו: ספרות, פדיקור, מניקור, או לבעל באיזשהו תחום שהוא כן יכול, הם כן מאפשרים סיוע.

אפרת רייטן: לגבי המועצה שאתם רוצים להקים מחדש – אם איני טועה, המועצה היתה אז מועצה מייעצת, ואני מניחה שהיא תהיה גם עכשיו.

יוכי אילוז: כן.

אפרת רייטן: מהי הסמכות של גוף מתכלל כזה, אם היא תהיה?

יוכי אילוז: יושב-ראש המועצה היה מביא את המסקנות, המחקרים, הדיונים וההחלטות לשר הרווחה ולמנכ"ל הרווחה כדי לבצע.

יוכי אילוז: הדבר העיקרי שבאמת נעשה, וזה היה מאוד מבורך, זה המיזם לביטחון תזונתי.

יוכי אילוז: בשנה הבאה אנחנו הולכים להגדיל את זה ל-27,000 משפחות ולהרחיב כמובן את היקף היישובים.

יוכי אילוז: זה דבר מאוד מבורך, אם כי יש צורך בעוד.

יוכי אילוז: כפי שהזכרתם, אנחנו מתחילים פעילויות ויהיה להן המשך.

אפרת רייטן: תודה רבה לך, יוכי.

ערן וינטרוב: יוכי, את יודעת שאני מאוד מעריך את העשייה שלך.

ערן וינטרוב: בהחלט חשוב שהמועצה לביטחון תזונתי תקום, ואנחנו גם המלצנו על זה כאן.

ערן וינטרוב: אבל זה לא גוף מתכלל אלא גוף מייעץ.

ערן וינטרוב: לתפיסתנו, צריך להיות או משרד הרווחה או משרד ראש הממשלה או אפילו רשות שתתכלל את העבודה במקום משרדי הממשלה.

אפרת רייטן: כן, כי איפה באים לידי ביטוי הדיור, התעסוקה והבריאות בתוך המועצה?

יוכי אילוז: היו בה חברים והיה לנו שיתוף מכל מיני משרדים: משרד השיכון, משרד הבריאות, מהמגזר השלישי, משרד החינוך, מהשלטון המקומי, משרד הכלכלה ונושא של הורדת מחירים.

יוכי אילוז: זה היה אבל לא הסתיים.

אפרת רייטן: חבר הכנסת אבוטבול, תודה שהצטרפת.

אפרת רייטן: בבקשה.

משה אבוטבול: תודה רבה.

משה אבוטבול: ראשית, אני רוצה לברך את ידידי מאיר שפיגלר על המינוי המחודש למנכ"ל המוסד לביטוח לאומי - זה מתבקש.

משה אבוטבול: יש לומר כמה מילים טובות כי באמת בתקופה לא קלה, במהלך תקופת הקורונה, הוא היה צריך לטפל ברבבות, במאות אלפים, ואפשר לומר במיליוני אנשים, שהיו צריכים סעד כלכלי.

משה אבוטבול: האיש הנכון במקום הנכון.

משה אבוטבול: מאיר, אני מאחל לך עוד הרבה שנים איתנו.

משה אבוטבול: תשתדל לעצור את שעון הגיל כדי שתהיה איתנו כמה שיותר.

משה אבוטבול: אני חושב שזו בהחלט החלטה נבונה של ידידי, ידיד נפש שלי, השר מאיר כהן.

משה אבוטבול: הוא באמת השכיל לעשות דבר חשוב.

משה אבוטבול: היות ואתה חלק אינטגרלי מוועדת העבודה והרווחה של אפרת, ואתה נמצא פה הרבה, ראיתי לנכון לשבח אותך ולאחל לך עוד המון הצלחה.

משה אבוטבול: הדבר הטוב אצלך הוא שאתה, בניגוד למקומות אחרים, בהם פקידי ממשלה הם יותר בצד של הממשלה ושל הממסד, הוכחת לא פעם שאתה עם האנשים, עם הציבור, וזה באמת קונה לך שם טוב.

משה אבוטבול: תמשיך להצליח.

משה אבוטבול: אני מתכתב איתו אל תוך הלילה והוא נותן לי תשובות בווטסאפ.

משה אבוטבול: הוא הוכיח את עצמו, ברוך השם, כאדם שאוהב את הציבור.

משה אבוטבול: גברתי, חשבתי שאולי שכבר לא צריכים לציין היום את יום העוני.

משה אבוטבול: חשבתי שזה היה חלום.

אפרת רייטן: הוא לא התקיים כמה שנים.

משה אבוטבול: בהווא האמינא, בלשון הגמרא, בדעה הראשונה, חשבתי שאולי כבר לא צריכים את זה והכול בסדר.

משה אבוטבול: שר האוצר אומר: הכול גן עדן.

משה אבוטבול: הוא לוקח כוס יין לבן וטוב ואומר: הכול גן עדן.

משה אבוטבול: אבל שלא נראה גן עדן של שוטים.

משה אבוטבול: זה שטויות והבלים.

משה אבוטבול: אנחנו חייבים את היום הזה.

משה אבוטבול: חייבים לחזק את רבבות המשפחות.

משה אבוטבול: אם לא היו לנו ארגונים, שעושים למענם הכול, אני חושב שהמדינה היתה קורסת.

משה אבוטבול: זו ההזדמנות להודות לכולם: ללקט ישראל, שעושים עבודה נהדרת, ולארגונים אחרים.

משה אבוטבול: לא אזכיר פה את כל שמות הארגונים.

אפרת רייטן: יושבים פה נציגים מארגון לתת.

משה אבוטבול: גם ארגון לתת נותנים את כל הנשמה.

משה אבוטבול: יש עשרות ארגונים.

משה אבוטבול: עשיתי סיור בלקט ישראל ומטבע הדברים אני מדגיש את זה.

משה אבוטבול: ארגון לתת עושה את זה ממש מכל הנשמה, כפי שאומר השיר "לתת", שיכול להיות המנון טוב בשבילם.

משה אבוטבול: יש לי כאב מאוד גדול.

משה אבוטבול: אנחנו חייבים לגעת בליבת הבעיה.

משה אבוטבול: בעבר היה דיון בנושא הזה גם עם השרה לאיכות הסביבה.

משה אבוטבול: גם כדי לשמור על איכות הסביבה מבחינת אקולוגית, וגם מבחינה חברתית, אסור שיהיה לנו מצב של השמדת תוצרת חקלאית כי אנחנו יכולים להעביר את זה לאנשים שהבטן שלהם ריקה.

משה אבוטבול: אפשר לתת את זה לארגונים שיודעים לחלק את זה בכבוד בכל רחבי הארץ.

משה אבוטבול: האסון הגדול שלנו הוא שאנחנו משמידים דברים כאלה, וחלילה מלעשות זאת.

משה אבוטבול: בעזרת המזון הזה ניתן לחזק את המשפחות האלה כי הסכום שנותן להם הביטוח הלאומי בסך 300, 400, 2,000, 5,000 שקלים הולך לדברים אחרים כמו תרופות.

משה אבוטבול: אבל הם צריכים גם מזון גשמי.

משה אבוטבול: לסיום, אני יודע שאת מאוד אוהבת מקורות תורניים.

משה אבוטבול: אספר סיפור שמעודד את מעמד האישה.

משה אבוטבול: ברוך השם, השתלטתם עלינו, ובצדק.

אפרת רייטן: מה זאת אומרת?

אפרת רייטן: אנחנו שוות בין שווים.

אפרת רייטן: עדיין לא השתלטנו, אבל אנחנו בדרך.

אפרת רייטן: תיכף אשתלט על דקות הדיבור שלך.

משה אבוטבול: בסדר, אני בא לפרגן לך.

משה אבוטבול: גם את זה לא מרשים בקואליציה הזו.

משה אבוטבול: מסופר בגמרא על בעל ואשתו שכמעט נשרפו מתנור.

משה אבוטבול: הגמרא מספרת ואומרת דבר מעניין מאוד, שהאישה ניצלה מאותה שריפה בעוד שבעלה סבל קצת מהשריפה.

משה אבוטבול: הוא שאל אותה: רעייתי, יונתי, תמתי, למה את ואני לא?

משה אבוטבול: היא ענתה לו: כשמגיע עני לבית, אתה מביא לו 2 שקלים או 10 שקלים, שבכלל לא מספיקים לו, אבל אני מביאה לו צלחת מלאה בקוסקוס, מביאה לו אוכל, וממלאת לו את הבטן.

משה אבוטבול: זו הסיבה שהיא ניצלה, זו היתה המעלה של אותה אישה.

משה אבוטבול: מעבר לכספים שהמדינה נותנת, היא חייבת לשמור על אוכל לאותן משפחות.

משה אבוטבול: תודה רבה.

אפרת רייטן: תודה רבה.

אפרת רייטן: ג'יל, מילה אחרונה לסיכום.

אפרת רייטן: אני יודעת שיש עוד מוזמנים שרוצים לדבר, אבל אני כבר אומרת לכם שנעשה עוד דיון.

קריאה: אבל התרומה שלנו - - -

אפרת רייטן: גברתי, כמו שאת מבינה, כולם רוצים לקחת חלק ביום הזה, וזה חשוב.

אפרת רייטן: רק התחלנו.

אפרת רייטן: לא עשינו את זה הרבה מאוד זמן.

אפרת רייטן: אני כבר מודיעה שמי שלא הספיק לדבר פה, וגם הגורמים הרבים שנמצאים בזום וממתינים שעתיים כדי להשמיע את דבריהם, יעשו את זה בדיון הבא שנעשה בוועדה שנקבע בינינו.

אפרת רייטן: המסקנה החשובה ביותר שעולה כאן בקרב כולם היא הגורם המתכלל, הגוף המתכלל.

אפרת רייטן: אנחנו נוכל לשמוע אותך.

אפרת רייטן: אני יודעת שאת מתעסקת בענייני בריאות, ד"ר דורית אדלר.

דורית אדלר: אנחנו הגוף המתכלל.

דורית אדלר: אגב, בעבר גם הייתי התזונאית הראשית של המועצה הלאומית לביטחון תזונתי.

דורית אדלר: לצערי, בדיון הזה התרומה שלנו היתה יכולה לתת לכם משקפיים על כל החלקים.

דורית אדלר: במהלך השבוע שעבר היו שלושה דיונים: אחד בחדק, אחד ברגל, אחד בציפורן, אבל אתם לא מסתכלים על התמונה הכוללת.

דורית אדלר: אנחנו לרשותכם.

אפרת רייטן: גברתי, תודה רבה לך על הדברים האלה.

אפרת רייטן: אם הצלחת להבין עם מי יש לך עסק כאן, אני אוהבת שכל הגופים יושבים יחד, אני לא אוהבת להתעסק בחדק וברגל.

אפרת רייטן: לכן, חשוב לי מאוד שכולם יגיעו.

אפרת רייטן: כך גם נעשה בדיון הבא, וכמובן גברתי תוזמן.

אפרת רייטן: ג'יל, ממש בקצרה.

ג'יל דרמון: דוח העוני האלטרנטיבי קיים 19 שנה.

ג'יל דרמון: הכוונה כשהוא נולד היתה לייצר שיח, ולקח לנו 19 שנה להגיע למקום הזה.

ג'יל דרמון: ראינו היום סוג של הגשמה של החזון של הדוח הזה כששר האוצר, שר הרווחה, מירב כהן, היו כאן, ואת, אפרת, שהובלת את המהלך הזה.

ג'יל דרמון: אנחנו בנינו באופן שיטתי, כבר 25 שנים מאז הקמת ארגון לתת, את נוכחות השיח הזה בחברה הישראלית.

ג'יל דרמון: זה התחיל עם קונצנזוס ישראלי, ולאט לאט זה מתפזר בתוך ההנהגה הפוליטית.

ג'יל דרמון: אנחנו ציפינו שזה ייקח פחות זמן, אבל יש תחושה שאנחנו יוצאים מהמדבר.

ג'יל דרמון: אני רוצה להודות גם לצוותים של המגזר השלישי כולו, ולצוותים של ארגון לתת, על העבודה שעשינו יחד.

ג'יל דרמון: אני יודע שחלק מהם עדיין בזום.

ג'יל דרמון: התחושה היא שסוף סוף אנחנו יוצאים מהבדידות בה היינו כשצעקנו את המסר שיש עוני ושיש צורך במעורבות חברתית מההנהגה הממשלתית.

ג'יל דרמון: המפתחות נמצאים אצלכם.

ג'יל דרמון: ברגע שהכוח הפוליטי מחליט לשנות, הוא יכול לעשות זאת.

ג'יל דרמון: זה קרה בארצות הברית, באנגליה, בצרפת.

ג'יל דרמון: זה רק תלוי בכם.

ג'יל דרמון: אנחנו לא יכולים להישאר במצב בו 21% מהאוכלוסייה חיה במצב של עוני.

ג'יל דרמון: הביטוח הלאומי עושה עבודה מדהימה.

ג'יל דרמון: אנחנו לא באנו עם ביקורת, באנו לחבק לעזור לכם, ולברך על עבודת הביטוח הלאומי.

אפרת רייטן: אני מברכת לעצמי עוד שותפים כאלה כמו מאיר שפיגלר בשביל להזיז דברים.

אפרת רייטן: האמת היא שלא ראיתי בולדוזר כזה.

ג'יל דרמון: הוא זרוע הביצוע של כל החלומות שלנו.

ג'יל דרמון: אנחנו מודים לו על כך, ישר כוח.

אפרת רייטן: תודה רבה.

אפרת רייטן: תודה רבה רבה לכולכם.

אפרת רייטן: אני מזמינה אתכם.

אפרת רייטן: אני לא יודעת אם מותר להיכנס בגלל מגבלות הקורונה, אבל כעת מתקיים בוועדת החינוך, יחד עם הוועדה לזכויות הילד, דיון משותף על החשיבות שביישום ובהרחבת מערך הארוחה החמה לתלמיד.

אפרת רייטן: קצת יותר מאוחר ייערך דיון בוועדת הכלכלה בעניין חברות פרטיות שמנצלות אוכלוסיות מוחלשות, וגם זה יהיה דיון מעניין.

אפרת רייטן: ניכנס גם לוועדת הכספים יותר מאוחר כי גם שם חברי הכנסת ביקשו לומר מספר מילים.

אפרת רייטן: אני באמת מברכת את כולכם.

אפרת רייטן: כאמור, נעשה דיון משותף נוסף בחדר הוועדה בקרוב, ואנחנו נקבע את המועד, גם בעקבות הדוח של המוסד לביטוח לאומי.

אפרת רייטן: מתי הוא אמור לצאת?

מאיר שפיגלר: בטווח של השבוע הבא.

אפרת רייטן: מצוין.

אפרת רייטן: אנחנו נוכל לקבוע בהתאם ישיבה מתאימה.

אפרת רייטן: תודה רבה לכולכם, ותודה על שיתוף הפעולה.

משה אבוטבול: אני באמת רוצה לומר לך ישר כוח.

משה אבוטבול: אני מבקש ממך כיושבת-ראש הוועדה, לא להוריד את זה מסדר-היום בגלל דבר אחד: אל תשכחי שיש לנו בעיה אמיתית, אמיתית.

משה אבוטבול: בשנה שעברה המדינה עשתה מאמץ מאוד גדול וחילקו רבבות, אולי מיליונים רבים, כמעט מיליארד שקל, למשפחות בעזרת השוברים של הרב אריה דרעי.

משה אבוטבול: היום אין להם את זה.

משה אבוטבול: בואו נחשוב על פתרונות יצירתיים.

משה אבוטבול: לא פתרונות מחוץ לקופסא אלא פתרונות חדשים מחוץ לקופה.

משה אבוטבול: תודה רבה לך.

משה אבוטבול: בהצלחה רבה.

אפרת רייטן: אתה מוזמן להגיע.

אפרת רייטן: אתה מגיע לוועדה.

אפרת רייטן: תודה רבה, חבר הכנסת אבוטבול.

אפרת רייטן: הישיבה נעולה.