ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 143, 2021-12-21 11:00

איתן גינזבורג: בוקר טוב, היום יום שלישי, י"ז בטבת התשפ"ב, 12 בדצמבר 2021, ואני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת.

איתן גינזבורג: על סדר היום מספר נושאים ובקשות ממשלה לאישור תקנות מתוקף חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש ביחס להגבלת היציאה מישראל, ביחס לבידוד אדם שנכנס לישראל בנסיבות מיוחדות ובכל הנוגע לתו ירוק לעובדים.

איתן גינזבורג: אני חושב שכדאי שנקבל סקירה מראש מטה בריאות הציבור במשרד הבריאות ואז נוכל לפתוח את הדיון.

איתן גינזבורג: גב' אילנה גנס, נשמח לקבל סקירה ביחס למצב האפידמיולוגי ובכלל של המדינה בכל הנוגע לנגיף הקורונה החדש, תוך התייחסות לווריאנט האומיקרון.

איתן גינזבורג: בבקשה, גברתי.

אילנה גנס: אני אשמח להציג את תמונת המצב בהקשר חידוש תקנות הגבלות היציאה והרחבת התקנות למדינות נוספות.

אילנה גנס: הבוקר אנחנו עומדים כבר עם מעל ל-200 מרוצפים ודאיים לאומיקרון בישראל, עדיין מרביתם המכריע הם חוזרי חו"ל או מגעים הדוקים של חוזרי חו"ל.

אילנה גנס: יש מספר בודד של הדבקות שאנחנו כרגע לא יודעים לפי חקירה אפידמיולוגית לשייך אותם, אבל מדובר כרגע במספרים בודדים בלבד כך שמרבית התחלואה אכן מקושרת לחזרה מחו"ל.

אילנה גנס: מעבר לתמונת מצב התחלואה במדינות שכבר נכנסו בעדכון תקנות קודמות, אנחנו רואים בהחלט מגמה של המשך התפשטות התחלואה, בעיקר באירופה אבל גם ארצות הברית, קנדה וכמובן מדינות נוספות, שמשפיעה על תמונת המצב, מצביעה ומוכיחה לנו שוב את הדינמיות המאוד-מאוד גבוהה בהקשר לווריאנט הנוכחי, שמכפיל את עצמו בהחלט בקצב שעדיין לא ראינו כמותו.

אילנה גנס: רק לצורך המחשה, בריטניה, שנמצאת כבר ברשימה מיום שישי שעבר, מדווחת היום בלונדון על מקדם הדבקה של כ-7.2.

אילנה גנס: אני לא חושבת שמישהו מאתנו ראה או ציפה לראות וריאנט כזה במציאות, והנה המציאות מפתיעה אותנו גם עם וריאנטים כאלה.

אילנה גנס: אני אשמח להציג לכם במצגת נתונים לגבי מדינות חדשות שאנחנו מוסיפים.

אילנה גנס: קודם כל, מבחינת הקריטריונים, הם לא השתנו, אנחנו מדברים על אותם קריטריונים שהגדרנו והצגתי אותם לפני מספר ימים, בדיון הקודם של הוועדה.

אילנה גנס: אנחנו מדברים על דיווח מדינתי מעל 10% תפוצה עם עדות לתפוצה קהילתית של הווריאנט, ואנחנו מדברים על קריטריון נוסף של כ-10% ומעלה מהמאומתים בכניסה לישראל מתוך התחלואה הנכנסת.

אילנה גנס: כמובן שאנחנו מבינים שחלק גדול מהתחלואה שממשיך להיכנס הוא תחלואה מדלתא – גם מווריאנטים נוספים אבל בעיקר דלתא – שמגיעה אלינו מארצות הברית וממדינות אירופה.

אילנה גנס: אבל אנחנו מסתכלים ספציפית על מקרים שמרוצפים לווריאנט או חשד גבוה לווריאנט.

אילנה גנס: אגב, חשוב לציין שגם הבוקר ראינו נתונים של רגישות הבדיקות הראשוניות של סיג'ן שאנחנו עושים במעבדות במדינת ישראל, כאלה שבעצם מקפיצות לנו חשד על כל דגימה, האם מדובר בדגימה חשודה או לא.

אילנה גנס: אנחנו עומדים נכון לבוקר זה כבר על מאות מקרים שבהם הרגישות היא מעל 93%.

אילנה גנס: כלומר, כמעט כל מה שאנחנו רואים כמוגדר אצלנו כחשד גבוה – 93% מהם – אכן התאמתו ורוצפו כווריאנט.

אילנה גנס: ולכן ללא ספק, בדיקת הסינון הראשונית שמתריעה לנו על חשד להדבקה היא רגישה מאוד ונותנת לנו אינדיקציה מאוד טובה.

אילנה גנס: לכן, מבחינתנו, כשאנחנו מסתכלים על קריטריונים, גם מה שכבר הוצף וגם מה שמסווג כחשד גבוה, ללא ספק זה נותן לנו התראה משמעותית לגבי תחלואה נכנסת מאותן מדיניות.

אילנה גנס: השקף מראה את המדינות החדשות והקריטריונים שלפיהם המלצנו להכניס אותן לרשימת המדינות שתחול לגביהן הגבלת יציאה.

אילנה גנס: אנחנו מדברים על ארצות הברית שנכנסת לפי קריטריון של תחלואה נכנסת; נכון לכתיבת חוות הדעת לפני יומיים, 29% מהתחלואה שנכנסה מארצות הברית היא תחלואה של מרוצפים לווריאנט או חשד גבוה; טורקיה עם כמעט 26%; איטליה עם 22.6%; מרוקו – מדובר על אחוז גבוה אבל מספרים יחסית יותר קטנים.

אילנה גנס: היקף התעבורה משם הוא יחסית לא משמעותי אבל כמעט כל מקרה שנכנס משם של חולים הם חולים עם הווריאנט; הונגריה עם 12% תחלואה נכנסת; גרמניה עם 17.4% ושווייץ עם 21%.

אילנה גנס: בנוסף למדינות האלה שבעצם מביאות לנו תחלואה לפי קריטריון שהגדרנו יש עוד 3 מדינות, בלגיה, פורטוגל וקנדה, שאמנם לא ראינו תחלואה נכנסת משמעותית משם עד עכשיו – מספרים קטנים מבלגיה, רק חולה אחד – אבל כבר לפי דיווח מדינתי שהם מפרסמים על עצמם באתרים של ארגון הבריאות העולמי וה-CDC, הם מדווחים על מעל 10% תפוצה.

אילנה גנס: כמובן שאנחנו יודעים להסביר גם את העלייה הזאת.

אילנה גנס: הם גם קרובים גאוגרפית להרבה מאוד מדינות ששם אנחנו כבר יודעים על תפוצה יותר נרחבת של הווריאנט הזה, שכמובן תופסת תאוצה גם לאור קצב ההכפלה המאוד-מאוד מהיר שלו.

אילנה גנס: השקף הבא מראה לנו סקירה מהירה של מדינות שהוספנו עד עכשיו ומראה נתונים של תחלואה נכנסת שעדיין המשיכה להיכנס אלינו.

אילנה גנס: אפשר לראות פה בעיקר את המספרים המאוד-מאוד גבוהים של מדינות אפריקה שיש לנו משם כניסות.

אילנה גנס: אין לנו הרבה קשרי תעבורה איתם אבל אנחנו יכולים לראות כאן:

אילנה גנס: דרום אפריקה – 70% כמעט מהנכנסים מרוצפים לווריאנט, 67% נכנסים מטנזניה, קניה – 100%.

אילנה גנס: שוב, המספרים קטנים מאוד אז האחוזים פחות משקפים, אבל זה אומר שכמעט כל התחלואה שנכנסת משם היא בהכרח תחלואה בווריאנט.

אילנה גנס: כך שללא ספק, כל המדינות שנכנסו עד עכשיו – גם לפי הדיווחים של המדינות האלה, גם לפי תחלואה נכנסת שאנחנו רואים כאן בישראל – מצדיקים להערכתנו את המשך הישארותן נכון לרגע זה ברשימת המדינות שהגבלת היציאה צריכה לחול עליהן.

אילנה גנס: אם יש זמן אפשר לעבור להעמקה על כמה מדינות נוספות.

אילנה גנס: זה בשקפים, אם תרצו לשמוע.

אילנה גנס: בלגיה מדווחת על מעל 10% מהווריאנט, דיווח עצמי שלה; קנדה, אזור אונטוריו – שמרבית האוכלוסייה בקנדה מתגוררת באזור הזה – מדווחת כבר לפני מספר ימים על מעל 51% מכלל הריצופים שלהם כמקרי אומיקרון; ופורטוגל גם מדווחת על עלייה מאוד-מאוד חדה במספר המאומתים.

אילנה גנס: השקף האחרון מסכם את הטבלה של כל המדינות.

אילנה גנס: השקף הזה מראה לכם את הטבלה המסכמת של רשימת המדינות המועמדות לכניסה שהמלצנו עליהן במסגרת עדכון התקנות הנוכחי עם הקריטריונים.

אילנה גנס: פורטוגל, קנדה ובלגיה נכנסות לפי קריטריון של תחלואה מדווחת לפי תוצאות ריצופים שהם מעלים ומדווחים על עצמם.

אילנה גנס: כמובן שכולנו מבינים שבפועל כמות החולים יותר גבוהה ממה שמדווח, מטבע הדברים, כי מדובר על וריאנט שהרחבת התפוצה שלו היא מאוד-מאוד מהירה וחריגה, הרבה מעבר למה שראינו עד כה.

אילנה גנס: יתר המדינות – טורקיה, גרמניה, הונגריה, איטליה, ארצות הברית, מרוקו ושווייץ – נכנסות לפי קריטריון של תחלואה נכנסת מאותן מדינות, שהוא מאוד מאוד משמעותי.

אילנה גנס: שקף אחרון, תמונת מצב במדינת ישראל.

אילנה גנס: דיברתי על זה בעל פה אבל זה רק סיכום.

אילנה גנס: היום בבוקר, כמו שאמרתי, מספר המרוצפים הוודאיים עלה ל-221, אבל עדיין הפרופורציה של מרבית התחלואה שנכנסת מחו"ל או מגעים הדוקים של חוזרי חו"ל ממשיכה להשתמר לפחות נכון לעכשיו.

אילנה גנס: כמובן שאנחנו מבינים שהזמן שלנו קצר ותוך ימים ספורים אנחנו נתחיל לראות יותר ויותר מקרים מרוצפים גם בקהילה, שללא ספק ישפיעו על ההסתכלות שלנו על הערכת המצב.

אילנה גנס: אנחנו כמובן כל יום עושים הערכת מצב מחודשת על תמונת התחלואה גם בארץ וגם בעולם בשביל לבחון איפה אנחנו עומדים ביחס למדינות אחרות.

אילנה גנס: אבל נכון לרגע זה, מאחר שהערכה שלנו מדברת על כך שמרבית התחלואה המזוהה בארץ קשורה לחוזרי חו"ל ואנחנו לא רואים עדות להתפשטות משמעותית של תחלואה בקהילה שאנחנו לא יודעים לקשור אותה לחוזרי חו"ל, עדיין יש הצדקה להגביל יציאה לפחות למדינות שאנחנו מבינים שהתחלואה בהן ותפוצת הווריאנטים משמעותית וצפויה להביא לנו תחלואה נכנסת בהיקפים גדולים.

אילנה גנס: אנחנו רואים, אגב, מיום ליום עלייה בכמות החולים על כל טיסה שנכנסת מישראל, במיוחד כמובן מהיעדים האלה אבל גם מיעדים אחרים, וזה בהחלט מסביר לנו את היקפי התחלואה ההולכים ועולים בקצב מאוד מהיר שמשתקפים אצלנו בנתונים של תחלואה חוזרת.

אילנה גנס: ככל שמדובר במספרים יותר גדולים הקושי שלנו לקטוע שרשראות הדבקה ולצמצם ולהאט את התפשטות הווריאנט הזה בישראל הולך ופוחת ופשוט פחות יעיל.

אילנה גנס: עד כאן.

אילנה גנס: תודה.

איתן גינזבורג: תודה.

איתן גינזבורג: מדובר פה בשלושה סטים שונים של תקנות, שניים ביחס למדינות ואחד ביחס לתו הירוק.

איתן גינזבורג: נתחיל עם התקנות שקשורות למדינות.

איתן גינזבורג: האם יש למישהו שאלה לאילנה?

איתן גינזבורג: חבר הכנסת רוטמן, בבקשה.

שמחה רוטמן: לדעתי, מהנתונים שהצגתם, ההחלטה הממשלתית פה מערבבת מין בשאינו מינו.

שמחה רוטמן: יש כל מיני קריטריונים למדינה.

שמחה רוטמן: אני חושב שלאיסור יציאה – וזו הערה כללית שאנחנו אומרים אותה בכל דיון – אין לו מקום.

שמחה רוטמן: אנשים שיוצאים ממדינת ישראל לא מדביקים אותנו, רק כשהם חוזרים הם מדביקים אותנו.

שמחה רוטמן: במקרה של האומיקרון זה קריטי כי בהערכת המצב אתמול, בישיבה המשותפת של הוועדות, כולם דיברו על-כך שבעוד 4 שבועות רוב הסיכויים שהאומיקרון יגיע לפה, תהיה התפשטות ואז יפתחו את השמיים.

שמחה רוטמן: בן-אדם שרוצה עכשיו לצאת ל-3 שבועות לארצות הברית – שבכל מקרה לארצות הברית זה בדרך כלל נסיעות ארוכות – אין שום אינטרס באמת להגביל אותו, באמת אין אינטרס.

שמחה רוטמן: אנחנו מגבילים אותו ופוגעים בזכות החוקתית שלו בלי שום קשר לכלום.

שמחה רוטמן: ההגבלה צריכה להיות על הכניסה.

שמחה רוטמן: אפשר לחייב תשלום על מלוניות, אפשר לעשות המון המון דברים, אין הצדקה למנוע יציאה למדינות אדומות בכלל.

שמחה רוטמן: אבל, גם אם לצורך הדיון אני מוכן לזרום עם הנחת המוצא שהממשלה עובדת אתה, שאומרת what goes up must come down, מי שיוצא גם יחזור, לא ייתכן שהקריטריונים לכניסה והקריטריונים ליציאה יהיו אותם תבחינים.

שמחה רוטמן: למה אני מתכוון?

שמחה רוטמן: אני מתכוון ספציפית לארצות הברית כדוגמה.

שמחה רוטמן: יש כאן עוד דוגמאות אבל בואו ניקח ספציפית את הנתונים של ארצות הברית.

שמחה רוטמן: לפי הנתונים של ארצות הברית בטבלה, תפוצת האומיקרון שם היא 2.9%.

שמחה רוטמן: זה לא מעל 10%.

שמחה רוטמן: היא לא עומדת בתבחינים.

שמחה רוטמן: אם אני נוסע עכשיו לארצות הברית או שוהה בארצות הברית עכשיו, הסיכוי שלי להידבק באומיקרון הוא נורא נורא קטן.

איתן גינזבורג: לא, אבל שיעור החשד הוא 30%.

שמחה רוטמן: לא, מה קורה בארצות הברית עצמה.

שמחה רוטמן: יש הרי ארבעה תבחינים שונים: יש תבחין מה קורה במדינה, יש תבחין מה קורה מקרב החוזרים ויש שילובים שלהם.

זאב בנימין בגין: אתמול פורסם בארצות הברית שיותר מ-70% מהנדבקים לאחרונה שם נדבקו באומיקרון.

שמחה רוטמן: אין לי נתונים מעבר למה שנמסר במצגת אלינו.

שמחה רוטמן: אתה יכול להגיד נתונים אחרים אבל המצגת של משרד הבריאות היא הרלוונטית.

זאב בנימין בגין: אני מנסה לסייע.

זאב בנימין בגין: במונחים שהשתמשנו בהם בזמנו הוא במגמת השתלטות על הדלתא, שהיה חמור דיו, וכל זה במשך שבוע-10 ימים משתנה.

זאב בנימין בגין: לומר שכל טיסה לאמריקה היא ארוכת טווח נשמע לי - - -

שמחה רוטמן: לא, אני לא אומר שכל טיסה, אבל, בני, לא ייתכן שאנחנו נקבל טבלה ממשרד הבריאות שכתוב בה שבארצות הברית המספרים הם 2.9, פה בטבלה שנמסרה לנו, ואתה אומר שיש איזו אמירה על הרבה.

שמחה רוטמן: הרי ארצות הברית היא מדינה גדולה, יש שם הרבה מדינות.

שמחה רוטמן: לפי הנתונים של משרד הבריאות שנמסרו לנו הבוקר – 2.9, בגרמניה – 0.4, בשווייץ – 2.1 ובבלגיה, פורטוגל וקנדה – מעל 10%.

שמחה רוטמן: שם, מה קורה שם במדינה.

שמחה רוטמן: לכן התבחין הזה של מה קורה במדינה שם הוא רלוונטי ליציאה.

שמחה רוטמן: לגבי הכניסה אני רוצה להציע פה תזה ואני אשמח לקבל את התייחסות משרד הבריאות.

שמחה רוטמן: העובדה שמהמאומתים שמגיעים יש אחוז גדול והקישור שמשרד הבריאות עצמו עושה לגבי מה שקורה על המטוס – הרי כשמגיע מישהו עם אומיקרון אנחנו בודקים כמה אנשים היו על הטיסה.

שמחה רוטמן: מארצות הברית יש טיסות ארוכות.

שמחה רוטמן: בן-אדם חוזר, מספיק שהיה חולה אומיקרון אחד על הטיסה וזה כל כך כל כך מדבק, כך שייצאו לי מטיסה אחת 20 או 30 נדבקים באומיקרון.

שמחה רוטמן: לכן העניין הוא של הטיסה ובכלל לא העניין של השהייה שם.

שמחה רוטמן: לכן החיבור שנעשה בין איסור הכניסה לאיסור היציאה הוא חיבור של מין בשאינו מינו.

שמחה רוטמן: התבחין של חשודים ומרוצפים ל-K10 מקרב המאומתים הוא תבחין שרלוונטי לעניין איזה מדינות תכניס כאדומות לרשימת הנכנסים.

שמחה רוטמן: לכן על פי התבחין הזה ארצות הברית צריכה להיכנס לרשימת המדינות האדומות לנכנסים.

שמחה רוטמן: לעניין איסור היציאה התבחין הזה איננו רלוונטי ולכן העובדה שמחברים אותם היא טעות.

שמחה רוטמן: הנתונים לגבי ארצות הברית הם 2.9 - - -

איתן גינזבורג: אבל זה 30% נדבקים.

שמחה רוטמן: לא, לא נכון.

שמחה רוטמן: 30% מהחוזרים.

איתן גינזבורג: נכון.

שמחה רוטמן: אז לכן תכניס אותה לרשימת המדינות האדומות של הנכנסים, לא של היוצאים.

זאב בנימין בגין: הם יצאו ולא יוכלו לחזור?

שמחה רוטמן: הם יוכלו לחזור ולהיכנס לבידוד עד שהם ישתחררו - - -

איתן גינזבורג: אבל למה להוציא אותם למקום מסוכן?

שמחה רוטמן: המקום איננו מסוכן.

שמחה רוטמן: לפי נתוני משרד הבריאות ארצות הברית אינה מסוכנת, הטיסה היא מסוכנת.

איתן גינזבורג: אדוני, אם 30% מהחוזרים משם - - -

שמחה רוטמן: לא, לא 30% מהחוזרים, זה לא נכון.

איתן גינזבורג: ההנחה שלך היא שזה במטוס.

שמחה רוטמן: זה לא 30% מהחוזרים.

שמחה רוטמן: אתה אומר מספר לא נכון, איתן.

שמחה רוטמן: תקרא את הנתון.

שמחה רוטמן: חזרו מארצות הברית 25,684 אנשים, כמה מתוכם מאומתים לאומיקרון?

שמחה רוטמן: התשובה היא 63.

שמחה רוטמן: במספרים.

שמחה רוטמן: 63 מתוך 25,684.

שמחה רוטמן: ה-30% מדבר על אחוז המאומתים.

שמחה רוטמן: זה אומר שאתה עכשיו פוגע ואוסר על עשרות-אלפי אנשים לצאת לארצות הברית כאשר הסיכון בארצות הברית הוא 2.9%.

שמחה רוטמן: בארצות הברית התחלואה באומיקרון היא 2.9%.

שמחה רוטמן: לדבר הזה אין שום הצדקה ואין שום קשר.

שמחה רוטמן: לכן החיבור שעושה משרד הבריאות בין איסור הכניסה לאיסור היציאה הוא פגום.

שמחה רוטמן: אני חושב שצריך לאשר את חובת הבידוד לחוזרים מארצות הברית לפי הנתונים שאנחנו רואים פה.

שמחה רוטמן: כל הנתונים האפידמיולוגיים מראים את זה.

שמחה רוטמן: צריך להכניס אותם לשבוע, עד שהבן-אדם הראשון משתחרר מאומיקרון ומלונית, ובכך יש בתקנות גם שכל, גם היגיון וגם עקביות.

שמחה רוטמן: איסור היציאה, מלבד היותו לא חוקתי, הוא לא קשור לנתונים שמוצגים לנו בוועדה.

איתן גינזבורג: תודה רבה.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת סעדי, בבקשה.

אוסאמה סעדי: אדוני היושב-ראש, אני אמרתי כבר בדיון הראשון שלא צריך קריטריונים כי בסופו של דבר מגיעים למטרה שסימנו, שהיא סגירת השמיים.

אוסאמה סעדי: אבל כשיסגרו את השמיים לפחות אז יידעו, גם חברות התעופה, גם האנשים, ויקבלו את כספם חזרה.

אוסאמה סעדי: עכשיו אתה מכניס עוד 9 מדינות, שלשום 7 מדינות, לפני זה עוד כמה מדינות, עוד יומיים עוד – בסופו של דבר המטרה היא לסגור את הכל.

אוסאמה סעדי: עכשיו מכניסים את שוויץ, קנדה, ארצות הברית וטורקיה, יש אנשים שכבר הזמינו.

אוסאמה סעדי: אומרים לי: תשמע, זה נושא אחר.

אוסאמה סעדי: מה זה "נושא אחר"?

אוסאמה סעדי: כשהממשלה מביאה תקנות, היא לא צריכה לתת תשובות לגבי כל הסוגיות שעולות?

אוסאמה סעדי: מה עם הכרטיסים?

אוסאמה סעדי: מה עם התשלומים של האנשים?

אוסאמה סעדי: בני, אתה כל הזמן אומר לי כך, אבל מה קורה עם האנשים שהזמינו?

אוסאמה סעדי: יש קבוצה של תלמידים שמוזמנים למחנה בין-לאומי, לתחרות ברובוטיקה באיסטנבול, מ-24 עד 31.

אוסאמה סעדי: הם מייצגים את המדינה בתחרות עולמית שתתקיים באוגוסט אבל התחרות עכשיו - - -

מיכל רוזין: אין ועדת חריגים לזה?

אוסאמה סעדי: אני לא יודע לגבי ועדת חריגים.

איתן גינזבורג: יש ועדת חריגים, בהחלט.

אוסאמה סעדי: אני מדבר על ועדת חריגים עם אמנון, הוא אומר לי: אתם מטילים הכל עלי, על ועדת חריגים, יש לי 3,000 בקשות ביום אחד.

אוסאמה סעדי: 3,000 בקשות.

אוסאמה סעדי: למה אני אסרב?

אוסאמה סעדי: מה אני אקבל?

אוסאמה סעדי: איזה נימוקים אתם שמים לי?

אוסאמה סעדי: זה לא אחד ושניים, זו קבוצה של 100.

אוסאמה סעדי: אני אמרתי להם שיפנו לוועדת חריגים, פנו לוועדת חריגים, עד עכשיו לא קיבלו תשובה.

אוסאמה סעדי: הוא אומר לי: אני בודק את כל הבקשות.

אוסאמה סעדי: המחנה הזה היה צריך להיות באוגוסט.

אוסאמה סעדי: באוגוסט הכריזו על טורקיה כמדינה אדומה, דחו את זה עכשיו לדצמבר.

אוסאמה סעדי: אם הם לא ילכו בדצמבר הם כבר לא ישתתפו בתחרות שבדרום קוריאה באוגוסט הבא.

אוסאמה סעדי: אז בסדר לבוא ולהגיד עכשיו, מהיום למחר, שהמדינות האלה אדומות, אבל עוד לא שמעתי על שום פתרון של הממשלה, גם ממשרד האוצר, גם ממשרד הבריאות, כולם.

אוסאמה סעדי: אני צריך לתת תשובות לאנשים מה גורל כספם, האם יקבלו אותו בחזרה או לא יקבלו אותו בחזרה.

אוסאמה סעדי: הם צריכים לכלכל את צעדיהם.

אוסאמה סעדי: הם כלכלו את צעדיהם, הזמינו חופשות לפני חודשיים, כשהיה דלתא, לא היה אומיקרון, עכשיו אתה אומר לי: תשמע, הגיע אומיקרון, בלי התראה מוקדמת.

אוסאמה סעדי: המדינה צריכה לתת תשובות, אני עוד לא מקבל תשובות, אדוני היושב-ראש.

אוסאמה סעדי: אני אמשיך כל יום להעלות את הנושא הזה כי זה נושא שהוא חשוב לאזרחים.

אוסאמה סעדי: האזרחים שילמו ממיטב כספם.

אוסאמה סעדי: חלקם כבר מתכננים את החופשות האלה חודשים על גבי חודשים, במיוחד לקראת סוף השנה, והמדינה לא נותנת תשובות, עם כל הכבוד.

זאב בנימין בגין: אוסאמה, אתן לך לעניין הנבחרת החשובה הזאת תשובה דחוקה, באמת בדוחק אבל הצעה: במשרד הכלכלה יש טיפול חריגים שהם מומחים, נבחרת רובוטיקה לעניין זה אולי יכולה בדוחק להיכנס תחת זה.

זאב בנימין בגין: אני אתן לך את הטלפון ושם יש גברת מאוד נחמדה שתעשה ודאי מאמץ.

זאב בנימין בגין: אני מודה שזה בדוחק.

אוסאמה סעדי: תודה רבה.

דב ליפמן: תודה רבה, כבוד יושב-הראש.

דב ליפמן: אני רוצה להודות ליושב-הראש הקבוע, גלעד קריב, שהעלה את הנושא הזה.

דב ליפמן: שאלה לאילנה: יש בלבול בציבור לגבי החריגים, במיוחד עכשיו, כשמרחיבים את זה לכל מיני מדינות.

דב ליפמן: למשל, גילינו הבוקר שיכול להיות שכן הצלחנו כוועדה לבקש שירחיבו את זה לסבים וסבתות, ללידות, לחתונות, לבר-מצווה וכנראה שזה נכנס עכשיו לחריגים.

דב ליפמן: אנחנו רוצים לשמוע פשוט כן או לא ממשרד הבריאות, אם זה אכן קרה כי אנשים צריכים לדעת אם הם יכולים לבקש את זה.

דב ליפמן: בנוסף, אם מישהו קיבל אישור לפני שמדינה הפכה לאדומה, האם הוא צריך עכשיו להגיש שוב או לא?

דב ליפמן: זה יעזור מאוד-מאוד לאנשים לדעת מה הם צריכים לעשות.

דב ליפמן: שאלה שנייה לאילנה היא לגבי הוויזות, ויזות A, ויזות B, סטודנטים.

דב ליפמן: האם הם יכולים להגיע כמו אזרחי ישראל או לא? צריכים תשובה לגבי זה.

דב ליפמן: אבל הכי חשוב, כבר יושב-הראש, וגם חה"כ קריב ביקש ממני לעלות את זה, זה עולים שעיקר פרנסתם בחוץ לארץ.

דב ליפמן: עכשיו, אם אתה בודק ברשימה של האפשרויות לחריגים, זה לא שם.

דב ליפמן: זה רק אם מקבלים איזה מכתב ממשרד הכלכלה שזה חיובי לישראל.

דב ליפמן: אבל מי שעולה – רופא, עו"ד וכו', בחוץ לארץ – אין לו את היכולת עכשיו להגיש בקשה, לפרנס את המשפחה שלו.

דב ליפמן: אני חושב שאנחנו חייבים, אם באמת מצביעים היום על הרחבת המדינות, להתנות את זה שבעוד כמה ימים אנחנו נכניס את האנשים שמקור פרנסתם בחוץ לארץ לרשימת החריגים.

דב ליפמן: אנחנו רוצים לשמור על בריאות הציבור פה אבל לוקחים את הפרנסה מעולים וחייבים להכניס את זה.

דב ליפמן: חה"כ קריב אמר לי שהוא מסכים שכוועדה אנחנו נדרוש את זה.

דב ליפמן: שני דברים נוספים.

דב ליפמן: היום אנשים שגרים בחוץ לארץ, ישראלים ואמריקאים, ישראלים וצרפתים, מגישים בקשה לוועדת החריגים, מקבלים סירוב, הם לא יכולים לחזור הביתה.

דב ליפמן: יש בלגן בוועדת החריגים.

דב ליפמן: אנשים שהגיעו לפה לביקור ורוצים לחזור לביתם בחוץ לארץ, מכיוון שהמדינה שלהם נכנסת לרשימה האדומה ועדת החריגים לא נותנת להם את האישורים.

דב ליפמן: צריכים לסדר את הנושא הזה.

זאב בנימין בגין: אני הבנתי שאיסור היציאה הוא על אזרחי ישראל.

דב ליפמן: כן.

דב ליפמן: אם אני ישראלי ואנגלי, הגעתי לביקור עם אישור, אני רוצה לחזור לבית שלי, אני מקבל סירוב לחזור הביתה.

דב ליפמן: זה בעייתי.

דב ליפמן: אני לא פה להתווכח על הרחבת הרשימות האדומות - - -

איתן גינזבורג: זה סירוב בטעות ויש גם על זה אפשרות לערער.

דב ליפמן: אז שרשות האוכלוסין תתייחס לזה.

דב ליפמן: דבר אחרון, למשל הערב, כל המדינות האלו נכנסות לרשימה האדומה, מה קורה עם טיסה שיוצאת היום בשעה 22:00 שעון ישראל?

דב ליפמן: הם יגיעו לפה, אנחנו צריכים לשמוע מרשות האוכלוסין האם האנשים האלה יקבלו אישור להיכנס לארץ.

דב ליפמן: הבעיה היא שיש בלבול פה, אנחנו לא יודעים אם במקרה שהם יוצאים מארצות הברית, או ממקום אחר, לפני חצות כאן, האם יתנו להם להיכנס לארץ?

דב ליפמן: כי בתקופות אחרות היה בלגן.

דב ליפמן: אנשים צריכים תשובה מרשות האוכלוסין האם יתנו להם להגיע לפה או שצריך להגיד להם שאסור.

דב ליפמן: צריכים תשובות לכל הנושאים האלה.

שי גל: שי גל, פורום העצמאיים של ההסתדרות.

שי גל: תראה, אדוני, כמעט כתמיד לצערי השיקולים הכלכליים של העסקים הקטנים נעדרים מהתקנות האלה.

שי גל: לדעתי היחיד שנגע פה זה חבר הכנסת סעדי, שעושה את זה כמובן תמיד.

שי גל: אבל סוגרים מדינות לטיסות אחרי שאנשים תכננו תכנונים, אחרי שמשרדי הנסיעות מכרו להם, כשהיה עוד אפשר, נאלצים לבטל ואיש לא מפצה על-כך את משרדי הנסיעות.

שי גל: עזוב רגע את משרדי הנסיעות, העובדים של משרדי הנסיעות, העובדים השכירים של משרדי הנסיעות מתעקשים כמובן לטובה להמשיך להעסיק אותם, ובינתיים הם אלה, אותם משרדים, אותם עסקים קטנים, שבשנה וחצי-שנתיים אחרונות גם כך לא היו רווחים, נאלצים לשאת בנטל הזה.

שי גל: אני חושב שצריך לתת את הדעת על-כך ולמצוא פתרונות לעובדים של אותם משרדי נסיעות.

שי גל: עכשיו אנחנו בפתחן של תקנות חדשות ואני אחזור כמו קאטו הזקן על-כך שלצד הגבלות שהן חשובות אפידמיולוגית – אני לא אתווכח על זה, אינני רופא – חשוב גם לתת את הדעת לפגיעה הכלכלית.

שי גל: זה נגיף שהוא גם חברתי-כלכלי, הוא לא רק נגיף בריאותי.

שי גל: אני אגיד עוד משהו, זה נגיף שהוא גם טיפה חוקתי.

שי גל: יש מוטציות חוקתיות שקורות בדמוקרטיה הישראלית מאז שהנגיף אצלנו.

שי גל: זה התחיל בחוק ההסמכה, זה ממשיך עכשיו כשמגיעות לכנסת תקנות ומאשרים אותן במעין חותמת גומי.

שי גל: הוועדה הזו דנה בדברים האלה ולעתים גם מוצאת סעדים ופתרונות, אבל הכנסת ככנסת לדעתי לא עושה די בעניין הזה.

איתן גינזבורג: אילנה, יש לך תשובות לגבי הדברים שעלו?

אילנה גנס: אני אשמח להתייחס להערות כמובן.

אילנה גנס: בנוגע להערה של חבר הכנסת רוטמן לגבי סיווג מדינות, זה נכון שיש מדינות שאנחנו לומדים מהן ע"י הדיווחים העצמיים שלהן, שהן מדווחות באתרים המקובלים על תוצאות ריצופים.

אילנה גנס: לצערי הרבה פעמים, לגבי חלק מהמדינות, הדרך היחידה שלנו לקבל מידע מהימן זה רק מתוך נתוני תחלואה נכנסת, כי הרבה מדינות לא בודקות, לא מרצפות, וגם אלה שכן בודקות, לא תמיד זה נותן מידע מהימן לגבי תפוצת הווריאנט כי האינדיקציות לבדיקות שונות, השיטות המעבדתיות שלהן שונות, ולכן מאוד מאוד קשה להסתמך על זה.

אילנה גנס: אנחנו לא אומרים שזה לא קריטריון שנלקח בחשבון.

אילנה גנס: מדינות שנותנות דיווח מהימן, בהחלט ניתן ונכון להסתמך על זה, ולכן זה הקריטריון הראשי והחשוב ביותר שבאמת משקף את הסיכון של יציאה לאותן מדינות.

אילנה גנס: אני מסכימה לחלוטין עם חבר כנסת רוטמן.

אילנה גנס: יחד עם זאת, זה כלי שלא תמיד נותן לנו מענה להערכת סיכונים של ביקור באותם יעדים, בחלק מהמדינות, שאנחנו לא יודעים עליהן אם לא היינו מנטרים תחלואה נכנסת משם.

אילנה גנס: לכן זה משמש אותנו גם במדינות שלא מדווחות ולא מרצפות, גם במדינות שהאינדיקציות שלהן והקריטריונים לדיגום ולריצוף לא בהכרח משקפים לדעתנו את תמונת המצב האפידמיולוגית האמיתית שלהן, ובטח כשאנחנו מדברים על מדינות מאוד מאוד גדולות, כמו ארצות הברית, ששם כמובן מדובר בהרבה מאוד סטייטים.

אילנה גנס: דיברנו על הקושי הזה כבר בוועדה הקודמת.

אילנה גנס: זה נכון לא רק לגבי ארצות הברית, גם מדינות אחרות כמו רוסיה, מדינות ענקיות, שנתקלנו בסוגיה הזאת ודנו בה בעבר.

אילנה גנס: הן גם לא מדווחות ברזולוציה של סטייט ולכן קשה לנו לסמן מדינה מסוימת.

אילנה גנס: אנחנו יכולים להגיד בוודאות למשל כבר מלפני מספר ימים שרק בניו יורק כבר מדווחים על כך שקרוב ל-20% מהריצופים חיוביים לאומיקרון.

אילנה גנס: אבל מאחר שאין לנו באמת דרך לדעת וגם לנטר מאיפה בדיוק הבן-אדם חזר כי אנחנו רואים שיעד החזרה שלו מארצות הברית ולאו דווקא מסטייט מסוים, אנחנו לא יכולים לרדת לרזולוציה הזאת בסיווג הנתונים, עם כל הקושי ואני מבינה את המשמעויות.

אילנה גנס: להגבלת יציאה יש משמעות אדירה על זכויות של אזרחים במדינת ישראל ואנחנו בהחלט שוקלים כל החלטה שלנו בכובד ראש, כפי שהדגשנו גם בעבר.

אילנה גנס: לגבי השאלות הנוספות של מר דב ליפמן, אני חושבת שהכי נכון שוועדת החריגים, רשות ההגירה והאוכלוסין, יתייחסו לזה.

אילנה גנס: אני רק אגיד שיציאה למקום מגורים קבוע מופיע כקריטריון אוטומטי לאישור.

אילנה גנס: אגב, גם לאזרחי ישראל.

אילנה גנס: גם אם אזרח ישראלי רוצה עכשיו לעזוב למדינה אדומה כיעד מגורים קבוע שלו זה מופיע כקריטריונים אוטומטיים - - -

שמחה רוטמן: אבל אוטומטי לאישור זה עדיין לוועדת חריגים, זה לא שחברת התעופה מאשרת את זה.

דב ליפמן: והם מקבלים סירובים.

אילנה גנס: אתה צודק.

אילנה גנס: לחברת התעופה אין דרך לדעת, נכון.

אילנה גנס: אבל ועדת חריגים לא רשאית לדחות.

אילנה גנס: אם הייתה איזושהי תקלה נקודתית אני בטוחה שהיא תטופל.

איתן גינזבורג: אמנון שמואלי מרשות האוכלוסין, שלקח על עצמו את עניין החריגים, האיץ האמיץ שבחר להיות בשפיץ, בבקשה.

אמנון שמואלי: אנחנו נתחיל קודם כל מהכניסה, זרים מהמדינות הנכנסות וישראלים.

אמנון שמואלי: ישראלים – חוזרים בכל תנאי, אין בעיה מאיזה יעד בעולם הם מגיעים.

אמנון שמואלי: לגבי זרים – זרים שהונפק להם אישור אחרי התאריך 28 בנובמבר, הרשינו להם להגיע.

אמנון שמואלי: כלומר, מה שלפני 3 שבועות – אישרנו להם.

אמנון שמואלי: כל בעלי אשרות, בעלי המעמד של א'1 עד א'5, זה תושבי קבע, תושבים ארעיים, סטודנטים, שמחוסנים, אישרנו להם גם כן להגיע לארץ.

איתן גינזבורג: אמנון, אני רק רוצה לומר שבשבוע הבא, ביום ראשון לדעתי אפילו, יתקיים דיון ייעודי ומהותי לעניין ועדות החריגים, גם לנכנסים וגם ליוצאים, ואני מקווה שעד אז יושב-ראש הוועדה גלעד קריב יהיה כאן ותוכלו לקיים דיון מעמיק בכל הנוגע לזה.

איתן גינזבורג: אין ספק שהסיפור של סגירת השמיים והגבלת הכניסה לישראל מחייב היערכות מיוחדת של ועדת החריגים.

איתן גינזבורג: אתמול קרוב משפחה סיפר לי שהוא צריך לנסוע לחוץ לארץ כי הוא מתגורר שם ולחזור למקום מושבו, ביקש אישור ועדת חריגים לעצמו, אחרי מיד העביר את הבקשה לבנו וברצף הזה של ה-30 שניות הייתה פתאום קפיצה של 400 בקשות נוספות, בתווך הזה.

איתן גינזבורג: ברמה של שניות.

איתן גינזבורג: אז אני מבין שאתם מתמודדים עם המון המון בקשות והמשימה והמטלה עליכם היא עצומה וקשה.

איתן גינזבורג: יתקיים על זה דיון ביום ראשון.

איתן גינזבורג: יש פה סוגיות לאור העובדה שאנחנו אמורים לאשר סגירה של כניסה והגבלות יציאה, ולכן היינו רוצים לדעת איך אתם נערכים בתקופה הזאת עד שיתקיים הדיון, ואם תוכל לתת מענה לשאלות ששאלו פה ביחס לאזרחי ישראל שמתגוררים בחו"ל, נמצאים כרגע בחופשת מולדת ורוצים לחזור בשבוע-שבועיים הקרובים למקום מושבם, וגם לאותם ישראלים שעובדים בחוץ לארץ ומקור פרנסתם נמצא בחול.

אמנון שמואלי: נתחיל בטיסות הנכנסות.

אמנון שמואלי: אני חושב שיהיה נכון אם תקבלו החלטה היום להתייחס לכל הטיסות שהמריאו לפני חצות וינחתו אחרי חצות, לכאורה שהן הגיעו לפני התקנה.

אמנון שמואלי: זה יפתור הרבה בעיות כי זה מרבית השאלות ומרבית הטרוניות, שמכניסים אנשים לבידוד למרות שהם עזבו את המדינה המדוברת לפני.

אמנון שמואלי: אז אם תתקבל החלטה כזו אנחנו נברך עליה.

אמנון שמואלי: לגבי החריגים ליציאה, כל בן-אדם שגר בחו"ל, מרכז חייו בחו"ל או עובר להתגורר בחו"ל, או סטודנט, צריך רק למלא בהצהרה שהוא יוצא לתקופה העולה על 90 יום.

אמנון שמואלי: אם המדינה תשנה את הקריטריונים הוא יוכל לחזור לפני אבל שלא תהיה טיילת הלוך-ושוב למי שטוען שמרכז חייו בחו"ל.

אמנון שמואלי: זה הרבה אנשים, זה סטודנטים, מרבית הבקשות שלנו הן כאלה והן מאושרות.

אמנון שמואלי: רק לסבר את האוזן, ביממה האחרונה קיבלנו 4,500 בקשות.

אמנון שמואלי: אנחנו מוצפים.

אמנון שמואלי: זה פשוט בלתי סביר.

שמחה רוטמן: כמה אנשים מטפלים בבקשות האלה?

אמנון שמואלי: שני צוותים.

אמנון שמואלי: 10 אנשים כרגע מטפלים בו-זמנית 24 שעות.

אמנון שמואלי: אנחנו משתדלים לעשות הכול.

איתן גינזבורג: כמה יש בכל צוות?

איתן גינזבורג: 10 אנשים בכל צוות?

אמנון שמואלי: 5 אנשים בכל צוות.

אמנון שמואלי: 24 שעות.

אמנון שמואלי: אנחנו עובדים יום וליל.

שמחה רוטמן: מה משך זמן המענה?

אמנון שמואלי: הבקשה האחרונה שטרם נענתה נכנסה אתמול בשעה 16:00, הכי ותיקה אצלנו.

אמנון שמואלי: משתדלים לענות הכי מהר אבל אנחנו בני אדם.

אמנון שמואלי: זה עומס בלתי סביר.

יום טוב חי כלפון: אתה אומר עכשיו שאתם עניתם לכל הפניות לוועדות חריגים עד אתמול בשעה 16:00?

אמנון שמואלי: כן.

אמנון שמואלי: כל מה שאתמול התקבל עד שעה 16:00 נענה.

שמחה רוטמן: זה ליוצאים או לנכנסים?

אמנון שמואלי: רק ליציאה.

אמנון שמואלי: אני מדבר על היציאה.

אמנון שמואלי: תזכרו, מי שמבקש לצאת מהארץ זה אזרחים ישראלים, מן הסתם נתנו להם עדיפות.

אמנון שמואלי: אלה שמבקשים להיכנס לארץ הם לא אזרחים ישראלים, הם זרים.

אמנון שמואלי: לכן שם המענה הוא 5 ימי עבודה.

דב ליפמן: לגבי ויזות B1 לעבודה, מותר לישראלים או לא?

אמנון שמואלי: לגבי B1 לעבודה, אנחנו מביאים את הסיעודיים, מביאים אנשים מחוסנים.

אמנון שמואלי: כל B1 שהוא מחוסן אנחנו מביאים.

אמנון שמואלי: הנה, היום נחתה לנו טיסה מסין עם 230 עובדים.

אמנון שמואלי: אנחנו עובדים עדיפות לסיעודיים.

אמנון שמואלי: סיעודיים מכול מקום בעולם נכנסים.

יום טוב חי כלפון: אני רוצה לברר את הנקודה של 90 הימים כי בדיוק אתמול קיבלתי פניה כזאת של אישה שיש לה גם אזרחות ישראלית וגם אזרחות צרפתית ושהיא עובדת בצרפת.

יום טוב חי כלפון: המשפחה שלה פה, הילדים שלה פה, וענו לה שהיא צריכה לצאת ל-90 יום.

יום טוב חי כלפון: מדובר באישה שאין לה ברירה כרגע לעבוד משם כי היא עובדת במשרד החינוך שם ושנה שלמה היא צריכה להשלים שם דברים כדי להיות מוכרת פה בארץ לאחר מכן.

יום טוב חי כלפון: מה עושים אתה?

יום טוב חי כלפון: היא לא יכולה לעזוב את המדינה ל-90 יום, יש לה ילדה בת 4 והיא לא יכולה להפסיק לעבוד.

יום טוב חי כלפון: מה אתם עושים במקרה הזה?

יום טוב חי כלפון: זה מקרה הומניטרי.

אמנון שמואלי: או 90 יום או עד שתחלוף הגזירה, המוקדם מבין השניים.

אמנון שמואלי: אי אפשר לאפשר טיילת.

יום טוב חי כלפון: מי קבע את התנאי הזה של 90 הימים?

יום טוב חי כלפון: אגב, זה לא מקרה היחיד, יש המון מקרים של אנשים שחיים בין שתי המדינות, עם שתי אזרחויות, עובדים שם, המשפחה פה.

יום טוב חי כלפון: מאיפה בא הכלל הזה של 90 יום?

יום טוב חי כלפון: למה 90 יום ולא 60 או 30?

אמנון שמואלי: ההגדרה היא שאני עוזב למקום מגוריי הקבוע.

אמנון שמואלי: מקום מגוריי הקבוע – מרכז חיי הוא שם.

אמנון שמואלי: אלה ישראלים שמרכז חייהם שם.

אמנון שמואלי: זה לא נועד לאלה שעובדים.

אמנון שמואלי: אם יחליטו שזה חלק מהקריטריונים, שאנשים יכולים לטייל בגלל עבודה, אנשי עסקים, זו עוד קבוצה גדולה מאוד.

יום טוב חי כלפון: נכון.

יום טוב חי כלפון: יש מאות אנשים שעובדים בחו"ל וחיים בארץ.

יום טוב חי כלפון: הרבה מאוד עולים מכל המדינות.

יום טוב חי כלפון: זה מצב שהוא מאוד נפוץ.

יום טוב חי כלפון: אפילו נתנו לזה שם, קראו לזה "עלייה-בואינג", באיזשהו שלב.

יום טוב חי כלפון: אני מכיר עשרות, אפילו מאות, משפחות כאלה, כולל בעיר שלך למשל, רעננה, שהאב עובד בחו"ל וחוזר פעם בשבוע-שבועיים למשפחה בארץ.

יום טוב חי כלפון: אז עכשיו הוא 90 יום צריך להתנתק מהמשפחה שלו?

יום טוב חי כלפון: יש פה בעיה רצינית.

איתן גינזבורג: השאלה, אמנון, מי קבע את הקריטריונים האלה?

איתן גינזבורג: איפה הם נקבעו?

אמנון שמואלי: הקריטריון נקבע בוועדות הקודמות כי אנחנו יודעים שיש אנשים שעובדים בחו"ל והולכים וחוזרים.

אמנון שמואלי: כל בן-אדם כזה שהולך לחו"ל צריך לחזור לשבוע בידוד.

אמנון שמואלי: המדינות האדומות זה שבוע בידוד.

אמנון שמואלי: אנחנו קבענו את זה כדי לא לאפשר בזמנו את הטיילת, שאנשים לא ייצאו ויחזרו.

אמנון שמואלי: אני יודע שיש אנשים שעובדים בארצות הברית, טסים ובסוף שבוע מגיעים לכאן.

אמנון שמואלי: אז לאן הם יגיעו, לחיק משפחתם?

שמחה רוטמן: את הטיילת הזאת אתה מונע בכל מקרה כי יש לך שבוע של בידוד, אבל תסמוך מספיק על הבן-אדם שאם הוא נוסע לעבודה שלו אז הוא לא יחזור כל 5 דקות כי הוא נכנס לשבוע של בידוד אלא הוא יחזור פעם בשלושה-ארבעה שבועות.

שמחה רוטמן: מאיפה הקריטריון של 90 יום?

אמנון שמואלי: כי ההגדרה היא "יוצא למקום מגוריו הקבוע".

שמחה רוטמן: אז אין הגדרה של עבודה?

שמחה רוטמן: אין הגדרה של פרנסה?

שמחה רוטמן: אין רובריקה של פרנסה בחריגים?

דב ליפמן: נשנה את זה פה.

אמנון שמואלי: תשנו את החוק.

איתן גינזבורג: תודה ששלחת אותנו לשנות את החוק, אנחנו נשקול זאת בהחלט.

איתן גינזבורג: איפה החוק הזה נקבע, ה-90 יום?

איתן גינזבורג: מי קבע את החוק?

איתן גינזבורג: זו תקנה?

אמנון שמואלי: בתקנה רשום "יוצא למקום מגוריו הקבוע".

איתן גינזבורג: ומאיפה הגעת ל-90 יום?

איתן גינזבורג: מי קבע את 90 הימים?

איתן גינזבורג: מה המקור החוקי ל-90 יום?

אמנון שמואלי: בזמנו נקבע שבן-אדם שעוזב את הארץ - - -

שמחה רוטמן: ההגדרה שלהם למקום מגורים קבוע זה 90 יום.

איתן גינזבורג: זו שאלה שצריך להפנות לדעתי או לשרת הפנים, שהיא אמונה על רשות האוכלוסין וההגירה, או למישהו שקובע את הקריטריונים הללו.

יום טוב חי כלפון: הקריטריונים נקבעים על ידי רשות האוכלוסין.

איתן גינזבורג: מישהו אחראי על הרשות הזו.

יום טוב חי כלפון: ברור, אבל אפשר לשנות קריטריון, לא צריך חוק.

יום טוב חי כלפון: אפשר פשוט להוסיף קריטריונים לוועדת החריגים.

איתן גינזבורג: אמנון לא יקבע את הקריטריונים באופן עצמאי על פי שיקול דעתו.

איתן גינזבורג: יש לו פה דירקטיבה שצריכה להגיד לו את זה.

איתן גינזבורג: לדעתי הדירקטיבה היא או מנכ"ל רשות האוכלוסין וההגירה או השרה שאמונה.

שמחה רוטמן: או הוועדה.

שמחה רוטמן: זה מה שאנחנו צריכים פה עכשיו.

שמחה רוטמן: השוט היחיד שיש בוועדה הוא להגיד: go no go.

שמחה רוטמן: אתה יכול להגיד: אני רוצה לדעת לפני שאני קוטע פרנסה של עשרות אלפי אנשים שארצות הברית זה המסה שלהם - - -

איתן גינזבורג: אני לא קובע את המספרים כי אני לא מכיר אותם.

דב ליפמן: זה אלפים.

יום טוב חי כלפון: אלפים, זה בטוח אלפים.

איתן גינזבורג: יש הבדל בין אלפים לבין עשרות-אלפי.

שמחה רוטמן: צרפת עשינו אתמול, ארצות הברית היום.

שמחה רוטמן: בצרפת ובארצות הברית ביחד, ואם אני סופר את אנגליה, אפשר לדבר על עשרות אלפים.

שמחה רוטמן: אנשים שנמצאים על הקו, אנשים שעובדים 3 שבועות וחוזרים פעם בחודש.

שמחה רוטמן: מקום מגוריהם הקבוע לפי מבחן תושבות זה צרפת כי הם נמצאים שם 3 שבועות.

שמחה רוטמן: במבחני התושבות מרשות האוכלוסין עצמה הם נחשבים תושבי צרפת.

אורי מקלב: איתן, אני רוצה להגיד לך שאשתי מחנכת הרבה שנים, כולל עולים מצרפת, ואני מכיר את ההתחבטות, מה שנקרא אבא של שבת, ואת הבעיות שזה גורם.

אורי מקלב: יש משפחות רבות שזה מה שהן עושות, זה גם רופאים וגם אנשי מסחר.

אורי מקלב: אבל זה לא רק הם, יש גם ישראלים שיש להם עסקים רבים בחוץ לארץ - - -

שמחה רוטמן: הם אומרים שבעסקים הם לא רוצים לגעת כי אין קריטריון כזה בחוק וזה דורש שינוי חוק.

שמחה רוטמן: אבל את מקום מגוריהם הקבוע, אתם רשות האוכלוסין, אתם יודעים מי תושב איפה.

אורי מקלב: מדינת ישראל יודעת שיש לו עסקים בחוץ לארץ.

אורי מקלב: הוא אומר: יש לי ישיבות דירקטוריון, יש לי דברים שאם אני לא אסע כל העסק יקרוס.

אורי מקלב: אני לא זוכר 90 יום.

אורי מקלב: אני זוכר שבשנה עברה בתקופת פסח אמרו אם אתה חוזר אחרי פסח או לא.

אורי מקלב: זה מה שהיה.

אורי מקלב: אמנון, אף אחד לא דיבר על 90 יום באותה תקופה.

אורי מקלב: אולי החוק של 90 יום בא אחר כך, אבל בתקופות שהייתה בעיה ביציאה, בתקופת פסח, זה היה: אם אתה חוזר – לאחר הפסח.

אורי מקלב: זה הקריטריון שהיה.

אורי מקלב: באופן כללי אני מבקש לשאול, היום ואתמול אנשים התקשרו אלי, ביקשו בקשות יציאה – זה לא פתוח לבקשות, לא עונים תשובות.

אורי מקלב: אפשר עכשיו להגיש בקשות?

איתן גינזבורג: לא היית פה אדוני, הוא נתן פירוט של המספרים.

שמחה רוטמן: אגב, הם נותנים תשובות כן ולא, הם לא נותנים תשובות מה חסר.

שמחה רוטמן: לפעמים הם דוחים משהו כי חסר מסמך והבן אדם בכלל לא יודע למה.

שמחה רוטמן: למפעל הזה יש הרבה בעיות לפני שנוסיף לו את ארצות הברית ועוד 5 מדינות.

אורי מקלב: האם הסיבות שאמנון אמר מפורסמות באתר, באיזה נסיבות אפשר לצאת ולחזור?

איתן גינזבורג: פורסם, אפילו זוג חתן וכלה.

אמנון שמואלי: הכול אצלנו מפורסם.

אמנון שמואלי: לגבי מי שצריך להשלים מסמכים, אנחנו עונים לו – אנחנו לא דוחים את הבקשה – עליך להשלים מסמכים כאלה ואחרים.

אמנון שמואלי: כשמדברים על יציאה למקום מגוריו הקבוע, בהגדרה כל מי ש-181 יום בשנה נמצא בחו"ל, זה מקום מגוריו הקבוע.

אמנון שמואלי: אנחנו אמרנו שאנחנו לא מכניסים את זה כקריטריון, אנחנו אומרים שבן-אדם שיוצא, או סטודנט שיוצא ללימודים, רק צריך להצהיר שהוא יצא למקום מגוריו הקבוע.

אמנון שמואלי: מקום מגוריו קבוע זה מינימום 3 חודשים או שתחלוף התקנה של מדינה אדומה.

אמנון שמואלי: זו השאלה.

אמנון שמואלי: אם אתם שואלים אותי, אני מודע לכך שאנשים עובדים בחו"ל, שהם טסים ביום ראשון וחוזרים ביום חמישי או שישי.

אמנון שמואלי: אנחנו מודעים אבל צריך לקבל החלטה האם אתם רוצים להכניס את אותם אנשים - - -

שמחה רוטמן: אבל זו החלטה שהתקבלה.

יום טוב חי כלפון: מדובר באזרחים ישראלים מחוסנים שאתה חוסם מהן את הזכות לפרנסה.

יום טוב חי כלפון: יש לנו חוק יסוד: חופש העיסוק, אדוני היושב-ראש.

יום טוב חי כלפון: יש פה בעיה.

איתן גינזבורג: חברים, יש פה גם היום אנשים שהעסק שלהם נפגע מהתקנות האלה והם לא נמצאים בחוץ לארץ.

איתן גינזבורג: הם נמצאים פה בארץ ונפגעת פרנסתם.

איתן גינזבורג: אני רוצה לדעת האם נציג משרד ראש הממשלה נמצא פה?

איתן גינזבורג: לא הגיע.

איתן גינזבורג: הוא הדירקטיבה של כל העסק הזה.

איתן גינזבורג: נציג משרד המשפטים, בבקשה.

שי סומך: אני רוצה להפנות את תשומת-הלב שהחריגים גם קבועים בחוק אבל יש חריגים שגם קבועים בתקנות שהוועדה אישרה, ובכלל זה גם נושא ועדת החריגים, כולל דוגמאות שוועדת החריגים צריכה לאשר.

שי סומך: אלה תקנות שכמובן מגיעות לאישור הוועדה, אישור בדיעבד, או אישור מראש אם הן נדונות 24 שעות לפני הפרסום.

שי סומך: התקנות פוקעות נכון לעכשיו ב-29 לדצמבר.

שי סומך: זה נושא שהיה בוועדה והוא גם יחזור לוועדה.

איתן גינזבורג: אגב, אמנון, בקריטריונים שפרסמתם כתבתם "יציאה לחתונה לחתן ולכלה ויציאה לקרובי משפחה מדרגה ראשונה לחתונה, הורי החתן והכלה".

איתן גינזבורג: מה קורה אם זה חתן וחתן או כלה וכלה?

אמנון שמואלי: אותו דבר, זה לא משנה.

איתן גינזבורג: אבל זה לא כתוב.

אמנון שמואלי: יציאה לחתונות.

איתן גינזבורג: אז פשוט תכתבו "לחתונות", או שתכתבו "לזוג הנישא", אבל לא הבחנה כזו.

איתן גינזבורג: חה"כ בגין.

זאב בנימין בגין: בנוגע לעניין החשוב שהחברים העלו לגבי אזרחים ישראלים שמתפרנסים, עובדים בחוץ לארץ ונפגעים – ככל שאנחנו מדברים על מספרים גדולים יותר, כך ניתן לומר שחזרתם ארצה אף היא יש בה גורם סיכון, אם הם יביאו איתם את אותו נגיף.

זאב בנימין בגין: השיקול הזה הוא קשה, הוא לא פשוט.

זאב בנימין בגין: אני רק מציע לקחת אותו בחשבון.

זאב בנימין בגין: כשמדברים כבר על אלפים – דיברתם על עשרות-אלפים – זה מגדיל את החשיפה.

זאב בנימין בגין: אני לא יודע לערוך את החשבון הזה, אולי משרד הבריאות יכול להאיר את עיננו, או להחשיך אותן, בעניין הזה, אבל המספרים מדברים בעד עצמם.

שמחה רוטמן: להבנתי, יש פה עניין שהוא מעבר לחוק.

שמחה רוטמן: החוק מאוד ברור.

שמחה רוטמן: מי שיוצא למקום מגוריו הקבוע אמור לקבל אישור, לא משנה לאיזה משך הזמן הוא יוצא.

שמחה רוטמן: הכלל שלכם של 90 יום הוא הגיוני כאשר מישהו עובר למקום מגורים חדש.

שמחה רוטמן: אז הוא צריך לשכנע אתכם.

שמחה רוטמן: עד היום הוא היה תושב ישראל, עכשיו הוא יוצא ללימודי תואר בארצות הברית והוא אומר לכם שהוא עכשיו עובר לשם.

שמחה רוטמן: אני מבין את הדרישה שיראה לכם שכרטיס החזור שלו הוא אחרי 90 יום.

שמחה רוטמן: אפשר לדבר על ועדות חריגים אבל אני מבין את הדרישה.

שמחה רוטמן: אבל כאשר יש מישהו שמקום מגוריו הקבוע אינו בישראל – ואתם יודעים את זה כי ברובריקות של מרשם האוכלוסין רשום: אזרחות ישראלית ותושבות אחרת – אתם יודעים שהוא לא תושב ישראל, אתם יודעים שהוא תושב צרפת או ארצות הברית בגלל שהוא נמצא שם 181 יום בשנה.

שמחה רוטמן: הוא, לפי מה שקבע המחוקק, יכול לצאת.

שמחה רוטמן: גם אם הוא רוצה לצאת ליום אתם לא אמורים למנוע את זה ממנו.

שמחה רוטמן: זה לא משנה לכמה זמן הכרטיס שלו כי הוא יוצא למקום מגוריו הקבוע ומקום מגוריו הקבוע זה הגדרת תושבות שאתם מכירים אותה.

שמחה רוטמן: ההבחנה של 90 יום היא בשביל ועדת החריגים שלכם כאשר מדובר במישהו ישראלי שעכשיו עובר בפעם הראשונה לארצות הברית, אז תפעילו את שיקול הדעת הזה.

שמחה רוטמן: אבל מישהו שנמצא 3 שבועות בחודש בצרפת או 3 שבועות בחודש בארצות הברית – לדעתי, כאשר אתם מגבילים את יציאתו ב-90 יום, זה לא שאתם פועלים לפי איזשהו נוהל לא ברור, אתם עוברים על החוק.

שמחה רוטמן: אתם אוסרים על אדם שהמחוקק החליט להתיר את יציאתו בגלל נוהל שלכם.

שמחה רוטמן: אני לא מצליח להבין איך הדבר הזה עדיין נמצא, ואם זו המציאות אני מבקש שלפני זה לא נאשר את התקנות.

יום טוב חי כלפון: אני מסכים עם חבר כנסת רוטמן.

יום טוב חי כלפון: זה לא קורה הרבה אבל בנקודה הזאת אני בהחלט מסכים אתו.

דב ליפמן: האם אמנון יכול גם להבהיר לגבי כניסות, האם הרחבתם את זה למדינות אדומות גם עבור חתונות, לידות ובר מצווה?

דב ליפמן: ראיתי את זה במסמך הבוקר ורציתי לדעת אם זה רשמי.

אמנון שמואלי: כן, מפורסם באתר שלנו מי רשאי להגיע לחתונות גם מהמדינות האדומות.

אמנון שמואלי: רשום.

דב ליפמן: אבל ראיתי מסמך שהרחבתם את זה גם ללידות ובר-מצווה שלא היה בעבר, משהו ששלחו אתמול לקונסוליות.

דב ליפמן: האם זה רשמי או שזו הייתה טעות?

דב ליפמן: מה המצב של זה?

אמנון שמואלי: זה רשמי.

אמנון שמואלי: מה ששלחנו לקונסוליות זה רשמי.

אמנון שמואלי: זה מהוועדה של אתמול.

דב ליפמן: מעולה, תודה רבה.

אוסאמה סעדי: אמנון, בוקר טוב.

אוסאמה סעדי: אני חושב שהתקנות צריכות להיות ברורות וועדת החריגים לא צריכה לשאת בכל האחריות.

אוסאמה סעדי: כאשר התקנות לא ברורות מטילים את כל האחריות על ועדת החריגים.

אוסאמה סעדי: בנושא מדינות אדומות אמרתי את דעתי.

אוסאמה סעדי: המטרה הסופית היא לסגור את כל השמיים ולכן כל יום יש לנו רשימה שונה ואחרת.

אוסאמה סעדי: זה רק פוגע באזרחים שמתכננים את החופשות שלהם.

אוסאמה סעדי: דיברתי אתך והעליתי את הנושא הזה גם כאן כי זה לא נושא של אזרח כזה או אחר שיוצא לטיול, שיוצא לחופש.

אוסאמה סעדי: תלמידים שנוסעים לטורקיה ב-24 למחנה רובוטיקה הגישו בקשות, אני פניתי אליך, אמרת לי שיש 3,000 בקשות ביום.

אוסאמה סעדי: אני מבין את העומס הרב שמוטל על ועדת החריגים אבל מדובר בדחייה שנייה ואם הם יפספסו את המחנה הזה ואת התחרות הזאת הם יפסידו את הייצוג של המדינה בתחרות רובוטיקה בינלאומית.

אוסאמה סעדי: אני מבקש לטפל ולתת קדימות לנושא הזה כי הם רוצים להתארגן.

אוסאמה סעדי: מדובר בתלמידי בתי ספר.

איתן גינזבורג: תודה.

איתן גינזבורג: אני רוצה לבקש מד"ר אשר שלמון ממשרד הבריאות להתייחס לחלק מהדברים שנאמרו כאן.

שלמון: שמי ד"ר אשר שלמון, אני מנהל המחלקה ליחסים בינלאומיים במשרד הבריאות ועוסק בשורה של נושאים בצוות הקורונה של משרד הבריאות, בין השאר גם בסוגיות שונות שקשורות לכניסה וליציאה ולדברים שאילנה גנס היטיבה לתאר בהצגתה.

שלמון: אני מבין שיש שאלות לגבי ועדות חריגים.

שלמון: אני אדבר כללית כרגע ולא פרטנית על הקבוצה של רובוטיקה וכדו'.

שלמון: המטרה כרגע – וזו הייתה הדירקטיבה של הממשלה באמירה מפורשת של ראש הממשלה – היא לצמצם יציאות מישראל למדינות שבהן הסיכון להידבק הוא גבוה.

שלמון: אני לא מקבל את מה שנאמר פה קודם שבארצות הברית אין סיכון להידבק והבעיה היא רק במטוסים.

שלמון: יש בעיה גדולה במטוסים אבל כנראה בארצות הברית האומיקרון התפשט הרבה יותר מהר מאשר אצלנו.

שלמון: המטרה הייתה לצמצם יציאות לא חיוניות מתוך הבנה שישראלים חוזרים לאחר 3-4 ימים מאירופה או שבוע מארצות הברית ואנחנו נעצים את ממדי הבעיה.

שלמון: צריך להבין שהסיטואציה היא לא סיטואציה של חודשים, אנחנו מדברים פה על תקופה יחסית קצרה שבה אנחנו מנסים לבלום את כניסת הגל לישראל בהצלחה חלקית.

שלמון: ברור לכולנו שאומיקרון בסופו של יום יהיה פה ובכמויות גדולות, בין אם בעוד שבועיים ובין אם בתאריך אחר בזמן הקרוב.

שלמון: חשוב לנו כמערכת בריאות להתארגן, חשוב לנו כמדינה להתארגן, חשוב לכל מי שעוסק בתחום כדי להבין יותר טוב מה סוג הזיהום שהווריאנט הזה מחולל כדי להיערך יותר טוב בכל הפרמטרים.

שלמון: לגבי ועדות חריגים.

שלמון: קודם כל צריך לומר פה דבר, אני פיזית היום לא מעורב בוועדות.

שלמון: בזמנו הייתי נציג משרד הבריאות בוועדת ההשגות, היום עפרה חבקין ממלאת את התפקיד ברמה היומיומית ואני מסייע מהצד.

שלמון: המטרה הבסיסית היא כן לאפשר למי שיש לו צורך דחוף לנסוע בנפש חפצה אבל עדיין לא לייצר מצב שיש נסיעה מסיבית של אלפי ישראלים ביום לאותן מדינות אדומות.

שלמון: כרגע הוועדה מאשרת מאות רבות של בקשות.

שלמון: מצד שני, דברים שעלו פה, למשל מישהו שעובד 5 ימים בשבוע בפריז ורוצה לחזור לסוף שבוע הביתה ולצאת לפריז שוב ביום ראשון, דבר שהוא צורך ברור, אלה דברים שאנחנו כרגע לא יכולים לאשר כי זה בדיוק הלו"ז הבעייתי מבחינת התחלואה לישראל.

שלמון: מאידך, אנשים שנוסעים לתקופות ארוכות ופה נאמר שלא מאשרים – אני גם מכיר את לשון החוק וגם מכיר את הפרקטיקה, גם אם פה ושם הייתה איזו תקלה אני אבדוק עם אמנון אחר כך על מה מדובר.

שלמון: אדם שמרכז חייו מחוץ לישראל מצהיר הצהרה מתאימה ויוצא.

שלמון: לא מחזיקים אותו פה.

שלמון: מאידך, בניגוד אולי לאיזושהי פרשנות שניתנה פה, אין הכוונה לאפשר לאדם שאולי 181 יום בשנה בארצות בחו"ל אבל רוצה להיכנס ולצאת כל שבוע.

שלמון: אנחנו בהחלט מנסים לצמצם את התנועה האווירית לתוך ישראל מאותן מדינות שבמיקוד הסיכון.

שלמון: יש הרבה מאוד בקשות בהמון תחומים ובהמון דברים מוצדקים ופחות מוצדקים.

שלמון: הוועדה מתמודדת עם אלפי בקשות ביום – אני אתן לכם דוגמאות – ועדיין יש נסועה מאוד משמעותית.

שלמון: הזכרתם את סוגיית הרובוטיקה, מדובר על 100 ומשהו תלמידים שאומרים לנסוע למדינה שכרגע לפי הנתונים שלנו רמת התחלואה בה היא גבוהה ביותר.

שלמון: זה מסוג האירועים שהם בעלי סיכון מאוד גבוה ופה יש באמת שיקול דעת אם זה נכון או לא.

שלמון: עם כל הרגישות בעולם היום יש הגבלות תנועה בהרבה מאוד מקומות ואני מניח שאפשר יהיה למצוא לזה פתרון.

שלמון: מאידך, טיפולים רפואיים – טיפולים חיוניים, אני לא מדבר על השתלות שיער – מאושרים.

שלמון: נסיעות לצרכי עבודה משמעותיות מאושרות, עניינים וסוגיות לאומיות שונות ואחרות מאושרים, עניינים הומניטריים, בן קרוב חולה, חלילה פטירה, חתונה של בן משפחה קרוב, כל הדברים האלה מאושרים.

שלמון: על כל החלטה של ועדת חריגים, מטבע הדברים לפונה יש זכות גם להגיש ערר או השגה לוועדת השגות.

שלמון: ועדת השגות דנה מהתחלה.

יום טוב חי כלפון: מה המועדים?

שלמון: ההתחייבות היא לנסות תוך 24 שעות לענות.

שלמון: אני מבין שחרף המבול – אמנון, כמה פניות היו לך בכל יום בשבוע האחרון?

אמנון שמואלי: ביממה האחרונה כבר אני עומד על 5,000 פלוס.

יום טוב חי כלפון: אני שואל על השגות וערר, תוך כמה זמן מקבלים מענה.

שלמון: הסברתי שאני כרגע לא עוסק יום-יום בוועדה אבל אני מבין שיגאל דוכן ממינהל המעברים מנסה להשיב תוך 24 שעות על כל פניה.

איתן גינזבורג: עוד שאלות?

איתן גינזבורג: אני מצטרף לעמדה הזו שהציג ד"ר אשר שלמון.

איתן גינזבורג: אני מבין את הקושי עם ההתמודדות אבל אנחנו נמצאים בעולם שבו אנחנו לומדים כל יום דברים חדשים וצריך להתמודד עם האתגרים החדשים שמתרגשים עלינו.

איתן גינזבורג: גם בישראל אנחנו לעתים, מתוקף תקנות והחלטות, פוגעים בפרנסתם של אחרים, לא מתוך רצון לפגוע חלילה בפרנסה של מישהו כי התקנות גורמות לעסק לעבוד בצורה אחרת, או למנוע כל מיני דברים שביום רגיל לא היו מפריעים, אלא כדי לשמור על בריאות הציבור.

איתן גינזבורג: אני באמת חושש שאם אנחנו נפתח את זה כמעט לכל חריג אז לא יהיו חריגים ויצאו מפה אלפים שגם יצטרכו להיכנס, וכשהם נכנסים נכנסים איתם לעתים גם וריאנטים כאלה ואחרים.

איתן גינזבורג: בעידן שבו וריאנט האומיקרון הוא חמקמק, אנחנו עוד לא יודעים עליו מספיק, עוד אין מספיק מידע ביחס למה שהוא מחולל, לומדים אותו, ייקח זמן לרצף אותו – זה לא דומה לדלתא – אני חושב שכרגע ההחלטה של הממשלה היא החלטה סבירה במובנים האלה.

איתן גינזבורג: אני מסכים שסגירה בפועל של השמיים ליציאה של אזרחים ישראליים היא מהלך עם השלכות משמעותיות בכל הנוגע לזכויות יסוד של אזרחי מדינה, וככל שיש התפשטות של תחלואה יותר בארץ גם ברור לכולם שאולי האפקטיביות של הצעד הזה יורדת ויצטרכו לשקול מתי מצמצמים גם את הרשימה, כי אם ההידבקות היא כזו אז צריך יהיה לבצע את ההבחנה, כמו שאמר פה חבר הכנסת רוטמן, בין איסור היציאה לבין חובת הבידוד.

איתן גינזבורג: אבל כרגע, במצב שבו אנחנו נמצאים, של הניסיון לבלימה וקטיעת שרשראות הדבקה – ראינו מה קורה פה בכנסת ובמקומות אחרים – נדמה לי שזו לא העת לצמצם את הרשימה.

איתן גינזבורג: צריך לאשר אותה ולראות איך אפשר להתמודד, כמו שאמר ראש הממשלה, לקנות זמן.

איתן גינזבורג: פשוט לקנות זמן.

איתן גינזבורג: אני כן רוצה לומר – ופה אני פונה למשרד האוצר – שאם סוגרים בפועל את השמיים חייבים לקדם תוכנית סיוע גם לחברות תעופה, גם לכאלה שעוסקים בתיירות חוץ.

איתן גינזבורג: יש כאלה שמארגנים קבוצות של חברות, של עסקים, שהם ממש עובדים עם חוץ לארץ וכבר הזמינו מלונות, טיסות, אטרקציות וכו'.

איתן גינזבורג: אין ביטולים שם בעקבות ההחלטה הזו וזה נעשה מהיום למחר.

איתן גינזבורג: אנחנו מסכימים שזה צריך להיעשות מהיום למחר אבל צריך להבין שגם צריך לפצות, גם חברות תעופה אבל גם כאלה שעובדים מחו"ל ונפגעים כתוצאה מהחלטת המדיניות הממשלתית הנכונה.

איתן גינזבורג: סיוע חייב להגיע ואנחנו נשמח לשמוע את משרד האוצר בהקשר הזה, האם יש כוונה גם ביחס לחברות תעופה וגם ביחס לאותם אנשי תיירות שפועלים מחו"ל עם אזרחים ישראלים.

תום חביב: תום מהלשכה המשפטית במשרד האוצר.

תום חביב: זה לא התחום שלי, אני אבקש שזה יועבר לגורם הרלוונטי.

איתן גינזבורג: אפשר להעלות אותם בזום?

תום חביב: עכשיו אני אבדוק.

איתן גינזבורג: אז אנחנו נחכה להצבעה עד שיעלו בזום.

דב ליפמן: רציתי להבהיר שלפי מה שהבנתי מיושב ראש הוועדה הקבוע, אולי אפשר לבדוק, הוא רוצה להתנות את האישור היום לבחינת הרחבת החריגים, נושא שנדון בו ביום ראשון הבא.

דב ליפמן: פשוט להתנות את ההצבעה היום לכך שזה כפוף לדיון בנושא, למשל לגבי הפרנסה של אנשים.

דב ליפמן: צריכים באמת לבחון את זה, זה אנשים שקורסים אם אנחנו אומרים להם שהם לא יכולים לטוס לשבוע ולחזור לבידוד לשבוע.

איתן גינזבורג: אין דבר כזה בחוק.

איתן גינזבורג: אי אפשר להתנות הצבעה על דיון.

איתן גינזבורג: אנחנו נקיים דיון.

יום טוב חי כלפון: אני רק רוצה לתת את הרקע כי אני ביקשתי את הדיון הזה מהיו"ר קריב.

יום טוב חי כלפון: הדיון היה אמור להיות אתמול בבוקר בשעה 09:00.

יום טוב חי כלפון: לצערנו, היושב-ראש וגם אני נכנסנו לבידוד ולא יכולנו לקיים את הדיון הזה.

יום טוב חי כלפון: אבל בינתיים אנשים נפגעים מהתנהלות ועדת החריגים, מהקריטריונים שנקבעו בחריגים, והעניין של התניה כן קיים בפועל אצל היו"ר קריב בהרבה מאוד מקרים.

יום טוב חי כלפון: אנחנו ראינו, למשל לגבי מועדים, שקרה שדחינו פה את יישום התקנות כמה פעמים בכמה ימים כשבע

יום טוב חי כלפון: צם גילינו שהדבר גורם עוול לאזרחים.

יום טוב חי כלפון: לכן אני ממליץ כן לשקול פה איזושהי התניה בנוגע לחריגים כי אנחנו רואים פה את הבעייתיות.

יום טוב חי כלפון: אנחנו קיימנו פה דיון מעניין וחשוב על הדבר הזה והמטרה היא שהדיון ביום ראשון – שאני מקווה שיתקיים – לא יהיה כבר לא רלוונטי ואז אנחנו סתם נדון בלי לקבל החלטות.

איתן גינזבורג: מה שהתכוונתי לומר, אדוני, וגם היו"ר קריב דיבר על-כך – ואני גם פונה פה לאמנון, קח את זה לתשומת ליבך – הוא שצריך להרחיב את רשימת החריגים בתקנות של איסור יציאה מהארץ ולוודא שתהיה הפעלה מלאה והטמעה של נהלי החריגים גם לכניסה של זרים לישראל.

איתן גינזבורג: ביום ראשון יתקיים דיון עומק בנושא הזה, משרדי ממשלה צריכים לבצע עבודת מטה לטיוב הטיפול בבקשות החריגים.

איתן גינזבורג: הטענה היא חלילה לא אליך אלא לממשלה ולממונים.

איתן גינזבורג: צריכים לסייע לכם גם לטפל במהירות גבוהה יותר בבקשות שניתנות וגם לבדוק את הסיטואציות.

איתן גינזבורג: לא יכול להיות שקריטריונים שנקבעו בתקופת זן האלפא יהיו רלוונטי לתקופת האומיקרון.

איתן גינזבורג: זה שני דברים שונים ולא יכול להיות שפעם נקבעו 90 יום ואנחנו עדיין עם אותם 90 יום, מכיוון שהעסק משתנה וגם בוועדת החריגים אנחנו צריכים להתאים את עצמנו לסיטואציה.

איתן גינזבורג: אני אומר את האמירה הזו כי הדבר הזה ידון לעומק ביום ראשון.

איתן גינזבורג: אני רוצה לעבור לציבור שנמצא בזום ברשותכם, לדבר עם כמה אנשים שביקשו להתייחס.

איתן גינזבורג: עד עכשיו שמענו את חברי הכנסת, נבקש גם מהציבור לומר את דברו.

איתן גינזבורג: ראשית נרצה לדבר עם שלומי עם שלום, סמנכ"ל אל על.

שלומי עם שלום: דיברת על אנשים שנפגעו ואני חושב שחברת אל על היא הנפגע העיקרי מההחלטה הזאת.

שלומי עם שלום: למעשה מהרגע שבו הממשלה קיבלה את ההחלטות על סגירת השמיים לתיירים ועל הגבלות למחוסנים ראינו ירידה דרמטית בהזמנות קדימה וגם גל גדול מאוד של ביטולים.

שלומי עם שלום: מהרגע הראשון נאמר שיהיה לנו פיצוי, גם ראש הממשלה, גם שרת התחבורה, אני שומע פה שנאמר גם שיו"ר הוועדה ועוד חברים פה מצטרפים ואומרים שכדאי להסדיר את נושא הפיצוי, אבל זה לא מוסדר.

שלומי עם שלום: אנחנו לא הגענו לשום סיכום הגיוני כרגע מול הביטולים שאנחנו חווינו.

שלומי עם שלום: זה משהו שאפשר פשוט למדוד אותו, לראות כמה כרטיסים בוטלו, כמה הזמנות נעצרו ואנחנו דורשים את הפיצוי הזה.

שלומי עם שלום: אנחנו לא עשינו שום דבר חריג ולא הייתה פה איזו התנהלות לא תקינה עסקית, אלה החלטות של הממשלה, מבלי לבקר אותן.

שלומי עם שלום: אני לא יודע באיזה מדינות עוד יש ועדת חריגים כזאת שאנחנו מתכנסים.

שלומי עם שלום: אני לא יודע.

שלומי עם שלום: אני יודע שיש אומיקרון בכל העולם אבל אני לא יודע אם יש מדינה כזאת.

שלומי עם שלום: אני יודע שהרבה מאוד מדינות לא נהגו בדרך הזאת ואין שם עודף תחלואה ביחס למיליון, כמו יוון, ספרד וכל מיני מקומות.

שלומי עם שלום: אפשר לבדוק את הנתונים ולבקש גם ממרכז המחקר של הכנסת.

שלומי עם שלום: אבל אני לא מבקר את ההחלטה.

שלומי עם שלום: אני רק אומר שההחלטות של הממשלה גרמו נזק דרמטי לחברות התעופה ולאל על בראשן, הבטיחו לנו פיצוי ואנחנו מבקשים את הפיצוי, לא עוד הלוואות ולא עוד דברים אחרים שאנחנו לא נוכל לעמוד בהם.

שלומי עם שלום: זה הדבר הראשון.

שלומי עם שלום: לגבי אנשים, גם אנחנו חווים את הלחץ הזה כי גם אנשים שהזמינו כרטיסים פונים אלינו: מה קורה?

שלומי עם שלום: עוד לא קיבלנו מוועדת החריגים – וכאן אני רוצה לשבח את אמנון, לאורך כל הקורונה, לא רק היום, הם באמת עובדים ויוצאים מגדרם, אבל העומס - - -

יצחק פינדרוס: אבל זו הבעיה, שוועדת החריגים זה אמנון ואמנון זה ועדת החריגים והכול נופל על בן-אדם אחד.

יצחק פינדרוס: זה לא הגיוני.

שלומי עם שלום: אני חושב שחייבים לשבח אותו, זה עובד ציבור מהמעלה הראשונה - - -

יצחק פינדרוס: נכון, אני אומר הפוך – שזו הבעיה.

יצחק פינדרוס: אני משבח אותו מאוד.

שלומי עם שלום: עדיין יש פה דברים מורכבים.

שלומי עם שלום: אתה אומר שמחו"ל זה 5 ימים, מה קורה עם מישהו שצריך לבוא להלוויה פה?

שלומי עם שלום: אני לא מאשים, אני רק אומר שאנחנו בסוף מתמודדים עם האזרחים הללו ואנחנו רואים אותם.

שלומי עם שלום: באמת פונים והם עוזרים אבל אני אומר שצריך למצוא לזה פתרון כי זה לא יכול להיות בסופו של דבר, כמו שאמרת, על אמנון לבדו.

שלומי עם שלום: אני מאוד רוצה לשבח אותו וגם את אשר, גם הרבה פעמים על החשיבה, על העזרה ועל הרצון למצוא דרכים.

שלומי עם שלום: אבל רק, ברשותכם, אני הייתי קורא לכם, חברי הכנסת, כשמקבלים החלטות כאלה – ואני לא שומע שנציג האוצר נמצא פה, מלבד היועץ המשפטי – הבטיחו לנו שיהיה פיצוי.

שלומי עם שלום: שרת התחבורה התנגדה בממשלה לאישור המדינות האדומות לפני שיוסדר פיצוי לחברות התעופה, ראש הממשלה הבטיח שזה יגיע עוד לפני הדיון הזה, ואני רק מעדכן אתכם שזה לא הגיע.

יצחק פינדרוס: אני רוצה לשאול אותך שאלה.

יצחק פינדרוס: אני מגיע עכשיו מדיון בוועדת כספים, נציג האוצר ונציג משרד התחבורה טענו שהם יושבים אתכם יום-יום על הנושא הזה ונמצאים אתכם גם, היום וגם אתמול, בקשר.

שלומי עם שלום: נכון.

שלומי עם שלום: חברים, אני אומר שיושבים.

שלומי עם שלום: שאלנו האם הפיצוי הגיע, האם זה הוסדר, התשובה היא לא.

שלומי עם שלום: יושבים.

שלומי עם שלום: אני אמרתי, שרת התחבורה התחייבה שיהיה פיצוי וראש הממשלה.

שלומי עם שלום: אני לא רוצה לעשות כאן את המשא-ומתן.

איתן גינזבורג: מאה אחוז.

איתן גינזבורג: שמענו את הקריאה.

איתן גינזבורג: אני גם התייחסתי לזה בפתח הדברים, הדברים ברורים ולכן ביקשנו גם שנציג משרד האוצר יעלה לדיון.

שלומי עם שלום: אני רק מבקש להבהיר עוד משהו, ברשותך, אדוני.

שלומי עם שלום: אם אנחנו רוצים תעופה ישראלית – ואני חושב שזה אינטרס חשוב בביטחון הלאומי וגם הוכחנו את זה, בכל רגע נתון החזרנו ישראלים והבאנו מכונות הנשמה, מטושים ובדיקות, ואפילו את הריצוף הגנטי – צריכים לעשות את זה מהר.

שלומי עם שלום: אני לא רוצה, כי אנחנו חברה מסחרית, להגיד מה מצבנו.

שלומי עם שלום: אני אומר לכם שהפיצוי חייב להגיע ומהר.

איתן גינזבורג: תודה רבה.

איתן גינזבורג: אני רוצה בבקשה לעבור לגיא רגב מהמטה האזרחי לשמיים פתוחים.

יצחק פינדרוס: רק להגיד שאנחנו מצטרפים לשרת התחבורה שצריך שזה יבוא יחד עם פיצוי, לא שתהיה תשובה מהאוצר אלא שזה יבוא יחד עם פיצוי.

גיא רגב: אני מהמטה האזרחי לשמיים פתוחים.

גיא רגב: אני רק אגיד, ואמרתי גם שבוע שעבר, אנחנו מטה אזרחי, לא מייצגים גופי תיירות ותעופה, אנחנו פועלים למען האזרחים.

גיא רגב: בשבוע שעבר ביקשנו להחריג את המחוסנים מאיסור הנסיעה מהסיבה הפשוטה – שרמת הסיכון הנשקפת מהמחוסנים למערכת נמוכה משמעותית ממי שלא מחוסן.

גיא רגב: אני שוב פעם רוצה לחזור ולהדגיש שאין מדינה דמוקרטית מערבית בעולם שאוסרת על אזרחיה לצאת למדינה כלשהי, לא כל שכן לכל העולם המערבי.

גיא רגב: שימו לב שהממשלה ביקשה מכם היום בין היתר להפוך את מרוקו למדינה אדומה.

גיא רגב: מרוקו זו המדינה היחידה בעולם שסגרה את השמיים כבר לפני חודש ואומיקרון מתפרץ שם, מה שמראה שמגבלות כאלה דרקוניות על תעופה לא מונעות התפרצות בפנים.

גיא רגב: בנוסף, ברשימה היום נמצאת גם קנדה, שחזרו ממנה אפס מאומתי אומיקרון והיא עדיין ברשימה, מדינה בגודל של חצי יבשת.

גיא רגב: גרמניה – חזרו משם 4 מאומתי אומיקרון, התחלואה בירידה.

גיא רגב: שימו לב שבדברי ההסבר, בסעיף 6 שקיבלתם היום, משרד הבריאות כתב שיש כניסה משמעותית של מחוסנים עם וריאנט אומיקרון למדינה.

גיא רגב: איך ניתן לטעון שהכמות הזו משמעותית כשמדובר פה על 0.04%?

גיא רגב: 0.04% מהמאומתים שנכנסים זה אומיקרון.

גיא רגב: בנוסף לזה, דברי הסבר שנמסרו לכם נחתמים במשפט "לא ניתן להסתפק באמצעים חלופיים פוגעניים פחות ללא הגבלת היציאה מישראל בהקשר מחוסנים".

גיא רגב: חברים, בניגוד ללא מחוסן, שאפשר להבין למה רוצים למנוע ממנו להגיע למדינות אדומות, כי יש שם בעצם התפרצות, מי שמחוסן 3 פעמים חוזר למדינה ועובר 3 בדיקות ונמצא ב-3 ימי בידוד, הסיכון שלו להדביק אחרים קלוש.

גיא רגב: אני מבקש מכם לפני שאתם מצביעים היום לבקש ממשרד הבריאות תשובה מדוע עבור אזרחי ישראל המחוסנים לא ניתן להסתפק באמצעים מידתיים יותר של בידוד ובדיקות וצריך להגביל אותם ליציאה לכל העולם המערבי.

גיא רגב: אני מבקש, חברים, שתשאלו את עצמכם לאחר מכן האם התשובה שקיבלתם מספקת.

יום טוב חי כלפון: רק נקודה שאמנון שמואלי אמר קודם וחשוב שזה יהיה רשום גם בפרוטוקול מבחינת התקנות – שיהיה ברור שאלה שעלו על טיסה לפני השעה חצות והטיסה נחתה אחרי יהיו לפי הקריטריונים הישנים ולא לפי הקריטריונים החדשים.

איתן גינזבורג: נכון.

יום טוב חי כלפון: זה משהו שהוא לא ברור כרגע והוא ביקש שנדגיש את זה.

איתן גינזבורג: אז, אמנון, שמעת את הדברים.

איתן גינזבורג: אגב, אנחנו מכירים את זה, גם אני הייתי בחו"ל והיה ברור לכל שברגע שהטיסה עזבה את מדינת המוצא לפני חצות, חל עליה כאילו היא כבר נחתה לפני חצות למרות שהיא נחתה אחרי חצות.

איתן גינזבורג: מר אלון וקנין, בבקשה.

אלון וקנין: אני בעלים של חברת הפקה ותיירות שמוציאה קבוצות לחו"ל, חברות ישראליות ואני רוצה לדבר מהמקום שלנו.

אלון וקנין: אני לא נכנס לכל הטיעונים האפידמיולוגיים וכל הנתונים שנמסרו פה ברמה של כמה מגיעים מכל מדינה ומה אחוזי התחלואה והכל כי בסופו של דבר אני חושב שכולנו ניזונים גם מהתקשורת, גם מנתונים של משרד הבריאות, גם מנתונים באינטרנט וקצת קשה לי לאתר איפה נמצאת האמת.

אלון וקנין: אני רוצה לדבר רק מהמקום שלנו, מהמקום של מה אנחנו כן יכולים לראות ועל איפה אנחנו כן יכולים להשפיע.

אלון וקנין: כרגע משיחות שאני מייצר עם כל הספקים, כל המלונאים וכל אנשי התעשייה שנמצאים במדינות שונות בעולם הם לא מבינים מה קורה אתנו, הם לא מבינים מה ההיסטריה פה, הם לא מבינים מדוע אנחנו סגרנו את השערים ואנחנו לא מוציאים אנשים החוצה.

אלון וקנין: אני רוצה להתייחס לנושא האכיפה בנתב"ג בכלל כי היום גם היו כותרות "מחדל נתב"ג" וכו'.

אלון וקנין: נתב"ג זה המקום היחידי היום במדינת ישראל שיש עליו בקרה.

אלון וקנין: מכיוון שאנחנו מייצרים תיירות גם במדינת ישראל, גם בתוכה, כולכם יודעים שאם אתם מסתובבים ברחובות ואם אתם רואים מה קורה ברחובות, במלונות, באירועים ובפעילויות, אתם רואים שהמשמעת היא מאוד נמוכה.

אלון וקנין: יחד עם זאת, המקום היחידי שבעצם מבצעים 3 בדיקות לפני שמגיעים ונכנסים למדינת ישראל הוא נתב"ג, כך שהבקרה שם היא הרבה יותר גבוהה מכל מקום אחר פתוח בתוך מדינת ישראל.

אלון וקנין: לכן קצת קשה לי לקבל את העניין של הסגירה.

אלון וקנין: מה גם, שסגירת מדינות, שנאמר לנו שהן נסגרות על פי קריטריונים מסוימים, זה לא מדויק ולא נכון, כי אם אני לוקח את גאורגיה היום, מבחינת נתונים ומספרים, למול איחוד האמירויות, גאורגיה במצב קשה יותר וגאורגיה פתוחה ואיחוד האמירויות לא.

אלון וקנין: אז אנחנו פשוט מקבלים את הדברים כהנחתות וכתוצאה מכך אנחנו נמצאים מול שוקת שבורה, אנחנו לא יכולים לעבוד וכל העסקאות מבוטלות מהיום ועד מרס כרגע ללא שום פיצוי.

אלון וקנין: היה שיח על נושא של פיצוי לכל מה שקשור לתיירות נכנסת, מורי דרך וכו'.

אלון וקנין: ענף שלם של תיירות יוצאת, מלבד חברות התעופה שהוזכרו, לא מוזכר בכלל ולא נמצא, גם לא בתוכנית שעתידה להתקבל בקרוב בממשלה, או שכבר התקבלה, לא ידוע לי.

אלון וקנין: בכל מקרה, העיוות הזה, שנוצר מצב שאנחנו נחשפים לנתונים שאנחנו לא יודעים מה מידת האמת שבהם ומה עומד מאחוריהם למול הנתונים שמציגים לנו מתוך המדינות השונות בחו"ל, זה עולם שלם לחלוטין.

אלון וקנין: אני יכול להעביר לוועדה עדויות, מספרים ממשרדי בריאות מכל מדינה ומדינה של מצב התחלואה, זה לא דומה למה שמציגים לנו בארץ.

אלון וקנין: מציגים לנו תמונה, שאני לא אקרא לה מעוותת, מציגים לנו תמונה שאנחנו יודעים לקבל אותה מכיוון שאנחנו מאבדים את הפרנסה שלנו.

אלון וקנין: לי מאוד חשוב שהזעקה הזו תישמע בכנסת ולא בדיעבד.

אלון וקנין: כשאנחנו מורידים פטיש על ענף שלם אנחנו צריכים לדעת איך להחזיק את הענף הזה בחיים כי לי ולנו אין אפשרות עכשיו לשלוח את כל העובדים הביתה שוב פעם, לפטר, לחזור הביתה בלי פרנסה.

אלון וקנין: חייב להיות איזשהו שינוי תפיסתי.

אלון וקנין: לא להוריד מקל ואז לתת לנו את האפשרות לדבר אלא ההפך.

איתן גינזבורג: תודה רבה על הדברים החשובים שנאמרו.

איתן גינזבורג: נבקש בשלב הזה מחיים בורובסקי מאגף התקציבים להתייחס לדברים שנאמרו גם ע"י נציגי חברת אל-על, גם ע"י מר אלון וקנין מענף התיירות – לא תיירות פנים, תיירות חוץ, אבל מעסיקה פה בהרבה מאוד אנשים.

איתן גינזבורג: בבקשה.

חיים בורובסקי: תודה.

חיים בורובסקי: אדוני היושב-ראש, ברשותך אני אתייחס לנושא של חברות התעופה.

חיים בורובסקי: זה התחום שאני אחראי עליו באגף תקציבים.

חיים בורובסקי: שמעתי את הדברים של שלומי ואני רוצה לומר בכמה מילים איפה אנחנו עומדים.

חיים בורובסקי: קודם כל, הממשלה אישרה שני מתווה סיוע בשנה האחרונה לחברות התעופה בהיקף של 300 מיליון דולר בסך הכול לכל החברות.

חיים בורובסקי: במסגרת זו אישרנו רק לפני חודש מתווה בסך של 44 מיליון דולר לכל החברות שממנו נוצל רק סכום קטן יחסית עדיין של 7 מיליון דולר.

חיים בורובסקי: זה מה שעושים.

חיים בורובסקי: מאז זן האומיקרון אנחנו יושבים באמת יום-יום, אני לא מגזים – שלומי, אני חושב, גם אמר את זה בעצמו – עם אנשי הכספים של כל החברות לשמוע מה מצבם ולוודא שכל החברות יציבות מבחינה פיננסית.

חיים בורובסקי: לכל החברות יש כבר היום אפשרות לקבל מהמדינה במסגרת המתווה שאושר סכומים משמעותיים שיאפשרו את היציבות הפיננסית שלהם גם לנוכח המשבר הזה.

חיים בורובסקי: אנחנו לא מסתפקים במתווה שאושר.

חיים בורובסקי: אנחנו מבינים שיש פה סגירה של השמיים ושזה לא אירוע של מה בכך לחברות התעופה.

חיים בורובסקי: אתם מתבקשים לאשר פה עוד רשימה ארוכה של מדינות, חלקן מדינות שהערך הכלכלי שלהן מבחינת הפעילות התעופתית של חברות התעופה הישראליות הוא מאוד גדול.

חיים בורובסקי: ולכן אנחנו אומרים, קודם כל, יש כסף שאפשר לבוא ולקחת עכשיו.

חיים בורובסקי: יש לנו את המתווה, אישרנו אותו בממשלה, הוא זמין לכל אחת מהחברות שרוצה לבוא ולקחת אותו.

חיים בורובסקי: אחרי שהסכום הזה ייגמר ואנחנו נראה שצריך עוד סכום, אנחנו בהחלט מתכוונים לאשר בזמן הקרוב מאוד – אנחנו יושבים כדי ללמוד את הנתונים כי זה לא יהיה הליך מקצועי לעשות את זה בלי להבין מה המצב של החברות, אבל זה יהיה בטווח זמן מאוד קצר – מתווה נוסף לחברות שיצטרכו.

חיים בורובסקי: בנוסף לסיוע שכבר עכשיו אושר ושאפשר לקחת מכוחו כסף נביא גם סיוע נוסף במידת הצורך בזמן המאוד קרוב.

איתן גינזבורג: תודה.

איתן גינזבורג: ומי אחראי על נושא התיירות?

חיים בורובסקי: לא אני, אני יודע לומר שיש שם מתווה של סיוע, אני לא מכיר את הפרטים שלו ולכן אני מעדיף לא להתייחס.

איתן גינזבורג: מי הרפרנט הרלוונטי?

חיים בורובסקי: אני אדבר אתו עכשיו ואבקש שיעלה.

איתן גינזבורג: אני אשמח אם הוא יעלה כי יש פה פלח של כאלה שעוסקים בתיירות, לא תיירות פנים אלא תיירות חוץ, הם עובדים פה, מפרנסים גם משפחות, הם פועלים עם חברות ישראליות ובמשק הישראלי, אז היינו רוצים לשמוע אם גם הסקטור הזה נכנס לתוך המתווה של פיצוי התיירות.

איתן גינזבורג: אנחנו נחכה לקולגה שלך עם ההצבעה כדי שיאמר לנו את הדברים.

איתן גינזבורג: יעל דניאלי, מנכ"לית התאחדות המלונות.

יעל דניאלי: תודה רבה, חבר הכנסת גינזבורג.

יעל דניאלי: אני רוצה לומר, אנחנו אכן יושבים בתקופה הזאת עם האוצר, ועם משרד התיירות כמובן שמסייע לנו, כדי לגבש תוכנית סיוע למלונות ולתיירות הנכנסת.

יעל דניאלי: הם מהווים כ-50% מענף המלונות בישראל וזה מלונות שכרגע נמצאים על סף סגירה, חלקם מדממים, נפתחו סוף סוף כשפתחו את השמיים בראשית נובמבר ושלושה שבועות אחר כך נסגרו.

יעל דניאלי: אבל מה שאנחנו בעצם אומרים זה שמראשיתה התוכנית הזאת לסגירת השמיים יצרה אפליה לא לגיטימית בין תייר לבין אזרח.

איתן גינזבורג: רק שנייה, יעל, מתקנים אותי ואני לא רוצה להנציח טעות.

איתן גינזבורג: הוטעיתי אז אני מתקן, וזה נכון גם לאמנון בעיקר, אני מקווה שהוא שומע אותנו.

איתן גינזבורג: טיסות שמגיעות אחרי 12 בלילה ונמצאות באוויר, למרות שיצאו לפני התקנות אבל הן נחתו אחרי 12 בלילה, כמו שאמנון באמת אמר, חלה עליהן חובת הבידוד.

איתן גינזבורג: אנחנו נבחן את האפשרות לשנות את זה.

איתן גינזבורג: צריך לדעת שלא משנה איזה מועד נשים, תמיד יהיו טיסות שיוצאות וזה ייפול עליהן.

דב ליפמן: לגבי בידוד זה בסדר אבל השאלה היא האם ידרשו מהם את האישורים כאילו זו מדינה אדומה או לא.

דב ליפמן: כי מה שקרה בפעם שעברה – שלחו אנשים הביתה כי הם המריאו לפני חצות אבל הגיעו אחרי חצות, הם לא ידעו שהם נכללים בתקנות החדשות ובשדה תעופה לא ידעו איך לטפל בהם ושלחו אנשים בחזרה.

דב ליפמן: אז אפילו אם דורשים בידוד, אם יש לי אישור שהמדינה לא נכללה ברשימת המדינות האדומות בתקנות הישנות, האם אני יכול להיכנס לארץ מחר או לא?

איתן גינזבורג: אחרי זה נבקש מאמנון תשובות.

איתן גינזבורג: בבקשה, יעל.

יעל דניאלי: אני אחזור על המסר שלנו.

יעל דניאלי: המסר שלנו הוא שמלכתחילה ההחלטה שהתקבלה בסוף נובמבר לסגור את השמיים לתיירים בלבד הייתה החלטה מפלה, לא שוויונית.

יעל דניאלי: דין תייר כדין אזרח.

יעל דניאלי: כל עוד יוצאים מישראל ישראלים מחוסנים ולא מחוסנים זה דבר אחד, אבל לא לאפשר כניסת תיירים מחוסנים לארץ, יש בזה אלמנט מפלה.

יעל דניאלי: זה גרם למחצית הענף שלנו בעצם לסגור את שעריו.

יעל דניאלי: זה מלונות שישראלים לא מגיעים אליהם.

יעל דניאלי: יש פה גם הרבה מלונות צליינות, הם כרגע ריקים מתפוסה, ריקים מאדם.

יעל דניאלי: כאמור, ההחלטה הבסיסית שהתקבלה לסגור את השמיים לתיירים הייתה מבחינתנו החלטה לא ראויה ולא לגיטימית.

יעל דניאלי: אנחנו רוצים לעבוד.

יעל דניאלי: צריך היה להשאיר את השמיים פתוחים לתיירים כשם שישראלים יכלו, ועדיין יכולים, לצאת ולחזור.

יעל דניאלי: מה שנכנס לישראל עד אז היה תיירים מחוסנים, לא ראינו שום סיבה שהתייר המחוסן לא יוכל להיכנס לישראל.

יעל דניאלי: ההחלטה הזאת להקריב את ענף התיירות הנכנסת היא החלטה לא כלכלית ואין שום היגיון בצדה.

יעל דניאלי: זה המסר שאנחנו נעביר גם לבג"ץ.

איתן גינזבורג: תודה רבה.

איתן גינזבורג: דבי גילד חיו מהאגודה לזכויות האזרח.

איתן גינזבורג: בבקשה, גברתי.

דבי גילד חיו: שלום.

דבי גילד חיו: אנחנו מתנגדים להרחבת התקנות האלה ולהוספת מדינות נוספות וסגירת שדה התעופה.

דבי גילד חיו: מלכתחילה המטרה של תקנות מהסוג הזה, עוד מהגלים הקודמים, הייתה לנסות למנוע כניסה של זנים חדשים לישראל.

דבי גילד חיו: כיום המצב, גם ממה שאנחנו שומעים בתקשורת מפי מומחים רבים וגם מהנתונים שעלו אפילו בדיון הזה, הוא כזה שהזן הזה כבר נמצא כאן בישראל.

דבי גילד חיו: היום שמעתי את פרופסור ערן סגל, שמומחה לאפידמיולוגיה, מדבר על כך שאין שום אפקטיביות בשלב הזה לסגירת נתב"ג, הזן כבר נמצא פה.

דבי גילד חיו: לעומת זאת, צעדים מסוג אחר, של הגברת בדיקות, הקפדה על בידודים, כל האמצעים מהסוג הזה הם האמצעים המתאימים יותר בשלב הזה לטיפול בזן הספציפי הזה.

דבי גילד חיו: צריך לזכור, כמו שעולה פה מהרבה מאוד אנשים שמדברים, שהנזקים הם מאוד מאוד נרחבים, גם כלכליים לחברות ולאנשים פרטיים, גם קשר עם משפחות, פגישות עם משפחות, השתתפות באירועים מכל הסוגים.

דבי גילד חיו: צריך לזכור שהמקרים החריגים שהתקנות מאפשרות היום הם מאוד מאוד מצומצמים.

דבי גילד חיו: העבודה מול ועדת החריגים היא מאוד מאוד קשה.

דבי גילד חיו: הבירוקרטיה שם כמעט בלתי אפשרית.

דבי גילד חיו: למרות מה שעולה מהדיון המצב בשטח לא פשוט.

דבי גילד חיו: עוד משהו שמאוד חשוב להגיד הוא שבכל העולם אנחנו פחות או יותר המדינה היחידה – חוץ מהמקרה שהיה של אוסטרליה שסגרו את הגבולות באופן הרמטי – שבכלל מתירים דבר כזה.

דבי גילד חיו: ארגון הבריאות העולמי בעצמו הוציא הודעה שהוא מתנגד לסגירת גבולות בצורה הזו, גם בגלל חוסר האפקטיביות והפגיעה הנרחבת שיש לזה בעניינים כלכליים וגם מפני החשש להסתרת נתונים ודברים מהסוג הזה במצבים כל כך קיצוניים.

דבי גילד חיו: רק משפט אחרון.

דבי גילד חיו: אני מזכירה שמדובר על כניסה ויציאה מהארץ באזרחים.

דבי גילד חיו: זו זכות חוקתית שמעוגנת במעט הזכויות המעוגנות בחוקי היסוד שלנו.

דבי גילד חיו: סגירה הרמטית כזאת היא פגיעה מאוד מאוד קיצונית כשיש אמצעים אחרים במקומם.

דבי גילד חיו: תודה.

איתן גינזבורג: תודה רבה, גברתי.

איתן גינזבורג: נועם דן, רפרנטית תיירות באגף תקציבים.

נועם דן: ביקשו שאתייחס למתווה הסיוע לענף התיירות.

נועם דן: כמו שפורסם גם, יש מתווה משותף שגובש ע"י משרד התיירות ומשרד האוצר שבאמת מטרתו לסייע לענף התיירות להיערך ולהתאים את עצמו לכל השינויים בהגבלות בעקבות נגיף הקורונה וזן האומיקרון בפרט.

נועם דן: המתווה כולל סיוע נוסף לבתי מלון שבאמת חוו הפסד גבוה של 40% במחזור העסקים בשל ההגבלות וגם שהם באמת תלויים בתיירות נכנסת וההכנסות שלהם מתיירות נכנסת היוו 40% בשנים קודמות.

נועם דן: המתווה מספק סיוע נוסף למארגני תיירות נכנסת, אם זה משאבים לסיוע ותמיכה בפעולות שיווק, שימור כוח אדם והחזר הוצאות שוטפות בסך של 60 מיליון שקלים.

נועם דן: המתווה מספק סיוע גם למורי דרך, מימון של כ-25,000 סיורים ללא תשלום לציבור, ממש סבסוד של המדינה של סיורים.

נועם דן: הסיוע הזה הולך להיות בסך 25 מיליון שקלים.

נועם דן: הסיורים יבוצעו באמצעות רשות הטבע והגנים ומשרדי ממשלה נוספים.

נועם דן: יש סיוע נוסף של הכשרות מקצועיות ומלגת הכשרה חודשית למי שנפגע מענף התיירות ולא כלול או כן כלול בכל מה שאמרתי עכשיו ועדיין צריך עוד סיוע, וזה ללא קשר לכל מיני תנאים נוספים שבדרך כלל יש כשהמדינה מספקת הכשרות מקצועיות, ללא קשר למקורות הכנסה נוספים.

נועם דן: זה פחות או יותר.

איתן גינזבורג: מה ביחס לתיירות היוצאת?

איתן גינזבורג: דיברנו עליה קודם, גם עלה פה נציג אחד שלהם שאמר שיש פה ענף שלם של תיירות יוצאת, של ישראלים שההתמחות שלהם היא בתחום התיירות להוציא אנשים, חברות, לערוך כנסים בחו"ל, חברות שלוקחות את העובדים שלהם להשתלמויות עבודה וכו' – מה ביחס אליהם?

איתן גינזבורג: הם נופלים בין הכיסאות.

נועם דן: מה שאמרתי על ההכשרות המקצועיות ממש מכוון אליהם.

איתן גינזבורג: מה ביחס לפיצוי בגין מה שנגרם להם עקב ההחלטה לסגור את השמיים?

איתן גינזבורג: זה מקור הפרנסה שלהם.

נועם דן: זה פיצוי שמגיע להיקפים של עד 30,000 שקלים לכל עובד מענף התיירות שבעצם יבחר להשתלב בעיסוק אחר בענף או מחוצה לו.

נועם דן: אנחנו מדברים על עד 20,000 שקלים להכשרה ללא מגבלת תפוסה.

נועם דן: ההכשרות המקצועיות יכולות להגיע למגוון מאוד מאוד רחב של תחומים.

נועם דן: יכולים לעשות קורס של עד 4 חודשים בתחומי ההייטק ללא תנאים נוספים.

איתן גינזבורג: אני מבין את העניין של ההכשרה.

נועם דן: זה כולל גם מלגה חודשית.

איתן גינזבורג: נועם, זה במסגרת האמירה שימצאו מקצוע אחר.

איתן גינזבורג: אני מבין.

איתן גינזבורג: זה מדיניות.

איתן גינזבורג: אבל הם גם נפגעו.

איתן גינזבורג: הם נפגעו במובן הזה שיש להם חובות עכשיו, שהם קבעו עם חברות מסוימות תיירות חוץ, הם נאלצים לבטל את זה ועל-כך אין להם פיצוי.

איתן גינזבורג: לא דיברתי כרגע על השוטף, מעתה ואילך, זה גם חשוב וצריך להתייחס גם לזה.

איתן גינזבורג: לזה מבחינתך התשובה היא הכשרה מקצועית, אני מבין, אני יכול להתווכח על-כך.

איתן גינזבורג: מה ביחס לפגיעה לכך שעכשיו הם צריכים להחזיר חובות?

איתן גינזבורג: מה בעניין הדברים שהם צריכים להחזיר כסף ואין להם מקור הכנסה?

נועם דן: יש גם הארכה של הקרן להלוואות בערבות מדינה.

נועם דן: אני יכולה לברר על זה קצת יותר פרטים.

נועם דן: זה יותר אגף חשב כללי אבל אני יכולה לברר את התשובה.

איתן גינזבורג: אבל זה הלוואה, גברתי, אני מדבר אתך על פיצוי, לא על הלוואה.

איתן גינזבורג: אתם מפצים הרי תיירות פנים, מפצים ממש בכסף.

איתן גינזבורג: מי שנפגע 40% - את פירטת את זה, נכון?

נועם דן: תיירות פנים?

איתן גינזבורג: קודם אמרת שמי שנפגע ומי שהעסקים שלו ירדו ב-40% מקבל פיצוי.

נועם דן: אני אומרת כזה דבר: המתווה באמת ממוקד ב-3 ענפי תיירות, שזה מלונות, מארגני תיירות נכנסת ומורי דרך, כשבעצם המלונות ומארגני תיירות נכנסת באמת נחשבים ע"י משרד התיירות והוגדרו כתשתית תיירותית חיונית.

נועם דן: אנחנו יודעים עכשיו שמשבר הקורונה הוא כבר עוד מעט שנתיים ואנחנו לא יודעים להגיד מתי הוא בדיוק יסתיים.

נועם דן: אני מזכירה שבשנת 2019 נכנסו לישראל כ-4.5 מיליון תיירים, בשנת 21 נכנסו כ-370,000 תיירים.

נועם דן: אנחנו לא יודעים מתי נחזור להיקפים של לפני משבר הקורונה, אבל מכיוון שאנחנו רוצים לשמר את אותה תשתית תיירותית חיונית, שזה בתי המלון והמארגנים שיש להם קשר באמת ארוך ארוך שנים עם כל מיני קבוצות תיירות מחו"ל, אנחנו נותנים להם את הפיצוי הזה כדי להמשיך לשמר אותם.

נועם דן: אלה הענפים שהוגדרו כתשתית תיירותית חיונית.

נועם דן: אתה מדבר בעצם על תיירות יוצאת, חברות, סוכנויות נסיעות שמוציאות אנשים ישראלים לארצות אחרות בחו"ל ומוציאים שם את כספם.

נועם דן: זה חשוב לכל הדעות ואנחנו באמת במתווה הזה ממש ניסינו לכוון אליהם ולסייע גם להם, אבל עיקר המתווה הוא ממוקד בענפים שהוגדרו - - -

איתן גינזבורג: אני מבין את עיקר המתווה, אני לא מדבר על כך, שם שמתם כספים, אני מבין את המדיניות.

איתן גינזבורג: אני שואל איזה מענה, מלבד ההכשרה, נותנים לאלה שנפגעו, לאותם סוכנים וחברות שמוציאים עובדים למקומות אחרים להשתלמויות בחו"ל והם נפגעו בעקבות החלטת הממשלה?

איתן גינזבורג: האם ניתן על כך פיצוי ישיר כמו שניתן בעבר ע"י רשות המיסים או גורמים אחרים?

איתן גינזבורג: האם ניתן פיצוי ישיר מסוים?

נועם דן: לא.

נועם דן: המתווה לא כולל פיצוי ישיר למי שלא נכלל כתשתית תיירותית חיונית.

איתן גינזבורג: האם אתם תשקלו את זה לאור המצוקה של אותם אנשים?

נועם דן: אני לא יודעת, זו החלטה של דרג מעליי.

נועם דן: אני יכולה כמובן להציף את זה.

נועם דן: אני בהחלט אעלה את זה.

איתן גינזבורג: צריך לתת להם מענה מכיוון שבסוף אלה חברות שכל הפעילות שלהם מופסקת באחת.

איתן גינזבורג: הן כבר התחייבו, חתמו על עסקאות של מאות-אלפי שקלים שמתפוגגות.

איתן גינזבורג: שם לא מוכנים להחזיר את הכסף.

איתן גינזבורג: במקרה הטוב אומרים להם: בואו תקבעו אולי מועד אחר להתקשרות הזו.

איתן גינזבורג: לא בהכרח החברה שהזמינה רוצה במועד אחר.

איתן גינזבורג: לכן יש פה פגיעה וצריך להתייחס אליה.

איתן גינזבורג: אולי זה לא תשתית לאומית אבל עדיין יש פה פגיעה משמעותית ואני חושב שאתם צריכים להתייחס אליה ולא לעזוב אותם מאחור.

איתן גינזבורג: נזכיר שמדובר פה באנשים רבים, עם משפחות וילדים, שעוסקים בתחום הזה.

איתן גינזבורג: זה עולם התיירות וזה צריך להיות גם תחת אחריות המדינה.

איתן גינזבורג: טלי לאופר, מנכ"לית התאחדות סוכני הנסיעות.

טלי לאופר: תודה רבה, חבר הכנסת גינזבורג.

טלי לאופר: זו בדיוק הנקודה.

טלי לאופר: מה שנאמר כאן ע"י האוצר פשוט לא פוגש מציאות בכלל.

טלי לאופר: יש תוכנית סיוע שפורסמה מעל כל במה.

טלי לאופר: תוכנית הסיוע הזאת מדירה לחלוטין את משרדי וסוכני הנסיעות.

טלי לאופר: הסיוע היחידי שניתן שם, שימו לב, הוא סיוע לעובדים על תקופת הכשרה אם הם יחליטו לעזוב את המקצוע.

טלי לאופר: זאת אומרת, לא רק שלא נותנים כאן לעסקים את הסיוע, גם מבריחים להם את העובדים שייצאו החוצה.

טלי לאופר: לא נשמע כזה דבר.

טלי לאופר: יש כאן אפליה בוטה.

טלי לאופר: סוגרים לנו את העסק, סוגרים לנו את השמיים ולא נותנים שקל סיוע.

טלי לאופר: כל מה שנאמר כאן ע"י האוצר זאת התחמקות מאחר שכולם יודעים שמשרדי הנסיעות לא מקבלים שקל בתוכנית הסיוע החדשה.

טלי לאופר: זה ידוע וברור.

טלי לאופר: תודה רבה, חבר הכנסת גינזבורג שהעלית את זה מאחר שזה פשוט ידוע וכל דבר אחר שנאמר הוא פשוט לא נכון וחייבים לדאוג לזה.

טלי לאופר: בוועדה הזו חבר הכנסת קריב אמר כמה פעמים בעבר שהוא לא יתיר יותר מגבלות בלי שניתן פיצוי וסיוע לכולם.

טלי לאופר: אני אומרת כאן קבל עם ועדה, משרדי הנסיעות, סוכני נסיעות וכל מי שעוסק בתיירות יוצאת, מודר מתוכנית הסיוע.

טלי לאופר: ושלא יתפרשו דבריי בצורה אחרת – כל מי שמקבל סיוע על פי התוכנית זכאי לו במאה אחוז.

טלי לאופר: המלונות, התיירות הנכנסת, כולם זכאים.

טלי לאופר: גם אנחנו זכאים.

טלי לאופר: תודה רבה.

איתן גינזבורג: תודה רבה.

איתן גינזבורג: נועם, את שומעת את הקולות.

איתן גינזבורג: זה אולי לא תשתית מבחינת

איתן גינזבורג: כם, זה בסדר, אפשר להגדיר מהי תשתית תיירות ומה לא, אבל אי אפשר להתעלם מקיומם.

איתן גינזבורג: הכשרות זה בסדר, זה חשוב, אבל גם צריך לפצות, לא רק להכשיר.

איתן גינזבורג: ההכשרה חשובה.

איתן גינזבורג: האחריות שלהם להבין שהם נמצאים אולי בענף מתעתע, בענף שבעידן של היום יש לו קצת בעיות והם צריכים לשקול את המשך הדרך, זה נכון.

איתן גינזבורג: הפיצוי לא קשור להמשך הדרך, הפיצוי קשור לעבר.

איתן גינזבורג: לכן אודה על העלאת הנושא הזה.

איתן גינזבורג: דיברתי על זה גם עם שר התיירות אבל זה חייב להגיע גם ממשרד האוצר, זה מאוד חשוב.

איתן גינזבורג: אורן פסטרנק, מחאת הריבון.

אורן פסטרנק: אני רוצה לתת את הכלים הנכונים לעולם התיירות להתמודד מול השלטון בדבר הזה - - -

איתן גינזבורג: לא, לא, אדוני, סליחה, אנחנו לא במניפסט לתת כלים לתיירות איך להתמודד עם השלטון.

אורן פסטרנק: אין בעיה, מאה אחוז.

איתן גינזבורג: אם אתה רוצה להתייחס לתקנות שמובאות עכשיו, בבקשה, תתייחס בדקה.

אורן פסטרנק: אני מתייחס.

אורן פסטרנק: נראה כי האומיקרון יותר מדבק אבל הוא פחות מזיק.

אורן פסטרנק: הגרף של מקרה החולים הקשים והמוות בדרום אפריקה הוא מאוד נמוך ביחס לגרף של המאומתים.

אורן פסטרנק: כמו כן, זמן האשפוז הממוצע הוא קצר בהרבה.

אורן פסטרנק: נראה כי הגל בדרום אפריקה נבלם וייתכן שהוא כבר דועך.

אורן פסטרנק: הוא אמנם עלה מהר אבל גם כצפוי דעך מהר וכמעט בלי קורבנות.

אורן פסטרנק: מאחר שהגיל החציוני בדרום אפריקה נמוך מישראל רק ב-2-3 שנים לא נראה שיש סיבה להאמין שישראל תיפגע יותר מאשר בדרום אפריקה.

אורן פסטרנק: דרום אפריקה הודיעו לפני מספר ימים שהם מפסיקים את מערך התחקור וקטיעת השרשראות שלהם.

אורן פסטרנק: אין להם צורך בכך.

אורן פסטרנק: לטענתם האומיקרון לא גורם נזק.

אורן פסטרנק: על כן לא ברורה ההצדקה לפגיעה בחירות התנועה של האזרחים ביציאה ובכניסה לישראל, ולבטח זה לא מצדיק את האפליה של מחוסנים ולא מחוסנים כשנתוני משרד הבריאות מראים שרוב המאומתים בכניסה לישראל מחוסנים - 122 מחוסנים מול 52 לא מחוסנים.

אורן פסטרנק: לגבי כל נושא המלוניות, יש הוכחות מדעיות ברורות שהנגיף עובר במערכות האוורור של מלוניות, מערכות שאין ברוב הבתים המשותפים, אם מישהו ילך לעשות בידוד בביתו.

אורן פסטרנק: לכן לא ברור אם הבידוד במלונית לא מסוכן יותר מאשר בידוד בבתים.

אורן פסטרנק: אני אשמח להתייחסות משרד הבריאות.

אורן פסטרנק: יש מחקרים, הם מכירים את זה.

אורן פסטרנק: יש מחקר שמדבר על מחוסן שהיה במלונית בבידוד בהונג קונג, הדביק מחוסן אחר בחדר אחר באומיקרון ואף אחד מהם לא יצא מהחדר.

אורן פסטרנק: יש מצלמות כמובן.

אורן פסטרנק: הם לא מכירים, לא החליפו חפצים משותפים.

אורן פסטרנק: צריך לבדוק את הטענות האלה.

אורן פסטרנק: משפט אחרון.

אורן פסטרנק: אני מבקש ממשרד הבריאות, כמו שביקשתי גם בדיונים האחרונים, במיוחד לאור כל נושא האומיקרון ובמיוחד לאור כל מה שקורה בנתב"ג, אנא החזירו את השיקוף, החזירו את הטבלה שהייתה מפורסמת במשך חודשים שהעלמתם אותה, את הנתונים שמראים את נתוני המאומתים בכניסה לישראל, בחתך כמובן לקבוצות אוכלוסייה שונות.

אורן פסטרנק: זה נעלם מהאתר ולא ברור למה.

אורן פסטרנק: וכמובן אני חוזר על דרישתי האחרונה להצגת נתוני מאומתים משוקללים לגבי המאומתים בישראל לפי קבוצות אוכלוסייה בהתאם לכמות הנבדקים.

אורן פסטרנק: תודה.

איתן גינזבורג: תודה רבה.

איתן גינזבורג: אני רוצה לסכם.

איתן גינזבורג: ראשית אני רוצה לומר שלפי התיקון חובת הבידוד תחל על כל מי שנוחת ממדינה אדומה אחרי חצות.

איתן גינזבורג: עם זאת, משרד הבריאות הסכים שלעניין האפשרות של זרים להיכנס לישראל תותר הכניסה על-פי הנהלים הקודמים למי שטיסתו המריאה לפני חצות משום שנושא הכניסה מוסדר בנהלים של רשות האוכלוסין.

איתן גינזבורג: כלומר, התקנות יחולו על כל מי שנכנס לישראל מחצות ורשות האוכלוסין תתחשב בעניין הכניסה לישראל.

איתן גינזבורג: בסדר, אמנון?

אמנון שמואלי: בסדר.

אמנון שמואלי: עם אלה לא הייתה בעיה.

אמנון שמואלי: הייתה לי בעיה עם הישראלים, אם אני מכניס אותם לשבוע בידוד או 3 ימים בידוד.

נעמה מנחמי: תקנות הכניסה יחולו לפי מועד הכניסה.

נעמה מנחמי: כלומר, 24:01 – יחולו.

איתן גינזבורג: כלומר, כל מי שנוחת אחרי 24:00 חייב להיכנס לבידוד של שבוע.

נעמה מנחמי: אכן.

איתן גינזבורג: אז זו התשובה החוקית.

איתן גינזבורג: כל סוגיה הזו צריכה להיבחן, הדברים שאמר חבר הכנסת רוטמן צריכים להיבחן, על כך גם עמד יושב-ראש הוועדה קריב.

איתן גינזבורג: לאור המשמעויות של הפגיעה בזכויות יסוד, ככל שיש התפשטות של תחלואה בארץ, האפקטיביות של הצעד הזה הולכת ויורדת, ולכן על הממשלה לבצע את ההבחנה בין איסור היציאה לבין חובת הבידוד.

איתן גינזבורג: אני עומד על-כך – ומשרד האוצר דיבר כך – שתינתן תוכנית גם לחברות תעופה, גם לתיירות, גם לתיירות היוצאת וגם לאלה שאין להם בית והם לא מוגדרים כתשתית תיירות לאומית.

איתן גינזבורג: סוכם עם יו"ר ועדת הכלכלה על דיון משותף בנושא מתווה תיירות ואופן היישום שלו ואנחנו נבחן שגם סוגית סוכני הנסיעות ותיירות החוץ גם כן תקבל שם מענה.

איתן גינזבורג: אני רוצה לעבור להקראה והצבעה.

טליה ג'אמל: "הכרזת סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)(בידוד של אדם שנכנס לישראל בנסיבות מיוחדות)(מס' 2)(תיקון מס' 5), התשפ"ב-2021

איתן גינזבורג: נקריא גם את תקנות הגבלת היציאה מישראל.

איתן גינזבורג: בבקשה, הקראה.

טליה ג'אמל: "תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת היציאה מישראל) (תיקון מס' 4), התשפ"ב-2021

נעמה מנחמי: כלומר, הלילה בחצות ודקה.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת רוטמן, רוצה להתייחס לרשימת המדינות?

שמחה רוטמן: אמרתי את שיש לי לומר.

שמחה רוטמן: אני חושב שכל זמן שאין לנו מענה בתחום ועדות החריגים וכל זמן שאנחנו מגבילים יציאה של אנשים ללא כל הצדקה אפידמיולוגית בעיניי, לאשר את תקנות הכניסה זה הגיוני, להכניס אנשים לבידוד זה הגיוני, להגן על אזרחי ישראל זה הגיוני, לפגוע בצורה אנושה באנשים שמקור פרנסתם או מגוריהם – אפילו טיול – בזכות חוקתית של אדם לצאת מישראל, על בסיס הנתונים שיש לנו היום על המדינות האדומות, בעיניי מדובר בצעד לא מידתי.

איתן גינזבורג: נעבור להצבעה.

איתן גינזבורג: נתחיל עם הכניסה לישראל.

איתן גינזבורג: מי שבעד אישור ההכרזה של בידוד אדם שנכנס לישראל בנסיבות מיוחדות ירים את ידו.

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: בעד – פה אחד

איתן גינזבורג: אין מתנגדים.

איתן גינזבורג: אושר פה אחד.

איתן גינזבורג: נעבור להצבעה על יציאה מישראל.

איתן גינזבורג: אנחנו מבקשים גם פה מאמנון להקפיד על מה שדיבר משרד הבריאות וגם לנסות להעביר כלפי מעלה – ואנחנו נדון בזה בעיקר ביום ראשון – בכל הנוגע לוועדת החריגים.

איתן גינזבורג: חייבים לתת לזה מענה.

איתן גינזבורג: אי אפשר להמשיך בצורה כזאת שיש כל כך הרבה בקשות עם 5 או 10 אנשים שמטפלים בזה ביממה.

איתן גינזבורג: זה נראה לי לא סביר.

איתן גינזבורג: אנחנו נצביע.

איתן גינזבורג: מי שבעד התקנות ירים את ידו.

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: בעד – פה אחד

איתן גינזבורג: אין מתנגדים, אין נמנעים.

איתן גינזבורג: התקנות אושרו.

איתן גינזבורג: אנחנו עוברים לתקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (תו ירוק לעובדים) (תיקון מס' 6), התשפ"ב-2021.

איתן גינזבורג: היועצת המשפטית, בבקשה.

טליה ג'אמל: תקנות תו ירוק לעובדים הוארכו בשבוע לפני כשבוע.

טליה ג'אמל: הוועדה ביקשה מהממשלה להציג נתונים כדי לבסס את הצורך בהמשך הארכת התקנות.

טליה ג'אמל: עכשיו קיבלנו בקשה נוספת להאריך את התקנות בעוד 28 ימים.

טליה ג'אמל: נראה לי שניתן להם להציג את הנתונים, על כמה עובדים זה אמור לחול, האם זה מתקיים היום בפועל.

איתן גינזבורג: בבקשה.

תום חביב: הנתונים יוצגו על ידי נועה מאגף תקציבים שנמצאת בזום.

תום חביב: רק נגיד שמדובר פה בהארכת תוקף התקנות של תו ירוק לעובדים שיש להם הגבלה בתחומים הספציפיים שנוגעים לבריאות, רווחה וכל המקומות שמקבלים קהל, שצריך להציג תו ירוק, או מחוסנים או בדיקות.

תום חביב: בהתאם לבקשת יושב-ראש הוועדה, אגף תקציבים העביר מסמך לייעוץ המשפטי של הוועדה שהוצג בשבוע שעבר.

תום חביב: הם הציגו את המסמך שלהם, את הערכה שהם עשו על בסיס התחשיבים הסטטיסטיים על כמה עובדים התקנות האלה חלות בנוגע לעניין הבדיקות.

טליה ג'אמל: אני אגיד רק שהיו גם שאלות ממשרד המשפטים.

טליה ג'אמל: לגבי משרד האוצר, ביקשו את הנתונים כי מהנתונים שקיבלנו בשבוע שעבר יש פער.

טליה ג'אמל: נראה שבפועל כ-7,500 אנשים נבדקים בשבוע, לעומת כ-140,000 שצריכים להיבדק מדי שבוע על-פי נתונים של משרד האוצר.

טליה ג'אמל: משרד המשפטים נשאלו בהקשר של ההסמכה להטלת עלות הבדיקה על העובד.

טליה ג'אמל: היו"ר ביקש ממשרד המשפטים גם אינפוטים לעניין הזה.

עילם שניר: התייחסנו לנקודה הזו גם בשבוע שעבר, הצגנו את העמדה, זו גם העמדה שהציג המשנה ליועץ המשפטי לממשלה כשאושרו התקנות.

עילם שניר: הנושא של הצבת הדרישה בתקנות סמכויות – התקנות עצמן לא מתייחסות לשאלת החיוב, גם לא לעניין ההגבלה עצמה.

עילם שניר: אנחנו סבורים שחיוב עובדים בבדיקות זו שאלה של מדיניות, הממשלה החליטה שהיא לא מממנת את הבדיקות למעט אנשים שהם מנועי חיסון, שלגביהם לא להתחסן זו לא בחירה.

עילם שניר: מבחינת העמדה שהציגה המשנה, אנחנו מדברים על דרישה שבראייתנו היא דרישה סבירה בהינתן שמדובר במקומות עבודה שבהם הסיכון האפידמיולוגי הוא מוגבר.

עילם שניר: מדובר באנשים שהמדינה מעמידה להם אפשרות להתחסן בחינם.

עילם שניר: מדובר בדרישה להיבדק, בשונה מהקהל ובפעולות פנאי, פעמיים בשבוע בבדיקת אנטיגן מתוך העמדה של משרד הבריאות שבדיקה איטית וחוזרת מספקת בהקשר הזה.

עילם שניר: הנושא הנוסף הוא הפריסה של מערך בדיקות האנטיגן שמאפשר לעובדים להיבדק באופן רחב מבחינת הפריסה הגאוגרפית.

עילם שניר: הדברים האלה גם קיבלו ביטוי בהחלטת הממשלה.

עילם שניר: לגבי עלות הבדיקה, בגלל שמדובר בבדיקות חוזרות הבדיקה הזאת אפשרית ברכישת כרטיסיה שמוזילה את העלות.

עילם שניר: לכן אנחנו חושבים שבמכלול הדברים הדרישה הזו סבירה ואנחנו לא חושבים שיש חובה לחייב את המעסיק או את המדינה לממן את הבדיקות.

איתן גינזבורג: יש לנו נתונים בכתב של כמות בדיקות וכמות עובדים?

תום חביב: אתמול העברנו דרך הייעוץ המשפטי את המסמך שאגף תקציבים ערך.

תום חביב: הם עשו תחשיב שמבוסס ספציפית על העובדים שצריכים לעשות בדיקות בעקבות השאלות של יושב-ראש הוועדה בעניין שלהם.

תום חביב: כמובן שיש לנו גם את הנתונים לכלל האוכלוסייה שהתקנות חלות עליה.

עילם שניר: חשוב לשקף כמה נקודות לפני שהאוצר יתייחס.

עילם שניר: האוצר מדבר על אומדן אבל צריך לקחת בחשבון כמה דברים.

עילם שניר: דבר ראשון זה שבתקנות קיים פטור שמעסיק יכול לתת לעובדים אם הם לא באים במגע, כך שיש קושי טבעי לכמת את הפטור הזה מתוך אותה אוכלוסייה בסקטורים שבהם חלה החובה.

עילם שניר: דבר שני, ייתכן שיש פער בהקשר של סקטורים של בריאות ורווחה.

עילם שניר: חלק מהסקטורים האלה הם סקטורים שאחוזי ההתחסנות בהם היו גבוהים מאחר שהיו גם מבצעי התחסנות בשלבים מוקדמים וגם שם הפיקוח הממשלתי יותר גדול.

עילם שניר: כמובן שמקומות שפועלים בתו ירוק פרטיים זה גם קשור לענייני אכיפה כללים גם של התו הירוק באופן כללי.

עילם שניר: זה כרקע לדברים.

איתן גינזבורג: מה שברור הוא שהתו הירוק לעובדים לא ממש מוכיח את עצמו לאורך זמן וזה עלה בדיון הקודם כי בסוף הנתונים מעידים בעד עצמם.

איתן גינזבורג: אני חושב שלאור גל התחלואה הצפוי צריך להאריך את התקנות האלו אבל אי אפשר להתעלם מהצורך בניתוח הכשלים בהפעלת התו הירוק, ויש כשלים, אי אפשר להתעלם מהם.

עילם שניר: לגבי מקומות שפועלים בתו ירוק באופן כללי – זה גם רוב הקבוצה, או לפחות חלק גדול מהקבוצה – אני מניח שהאוצר יוכל להתייחס.

עילם שניר: משרד הבריאות למשל הציג בשבוע שעבר את הנתונים לגבי בתי החולים הממשלתיים ושם שיעור המתחסנים הוא גבוה, וכן נעשים פעולות כלפי אנשים שלא מתחסנים, אז אי אפשר להגיד שהתקנות במובן המהותי, אם בודקים בסוף לגבי המקומות שבהם הסיכון מוגבר, לא מוכיחות את עצמן.

איתן גינזבורג: אבל, אדוני, מתוך 160,000 מסרתם שיש בין 7,000 ל-8,000 בדיקות אנטיגן ביום, מתוכם רק כ-2,000 לא של ילדים.

איתן גינזבורג: אז גם בהנחה שכל ה-2,000 הם של עובדים, בוא תסביר לי מתוך ה-160,000 איך זה עובד.

עילם שניר: א', אין מחלוקת לגבי זה שיש פער.

עילם שניר: בחלק ממוסדות של בתי אבות למשל מחילים את "מגן אבות" והבדיקות בכלל נעשות ב-PCR.

עילם שניר: הבדיקות שם הן גם חלק מסוים מהנתון הזה.

עילם שניר: האוצר יצטרך אולי להתייחס לזה ככל שהוא יכול מהנתונים.

עילם שניר: מדובר בסוף באומדן, לאומדן הזה יש את היתרונות והחסרונות שלו.

עילם שניר: צריך גם להתחשב בהיבט הזה שיכול מאוד להיות שעובדים שהמעסיקים שולחים אותם הולכים לעשות בדיקות PCR כלליות, למרות שהם אמורים לעשות את זה.

איתן גינזבורג: אדוני, כמה עובדים יש בבתי-חולים סיעודיים שצריכים לבצע את הבדיקות הללו מתוך כל ה-160,000?

עילם שניר: הנתונים האלה צריכים להינתן על ידי המשרדים שאמונים על כך.

עילם שניר: אנחנו יודעים מהשלבים של הכנת התקנות שלמשל במוסדות הרווחה הנושא הזה כן מפוקח ומבוקר.

עילם שניר: אז להגיד בהקשרים האלה לפחות שהתקנות לא מגשימות את עצמן, אני לא בטוח שזאת אמירה נכונה.

עילם שניר: נכון שיש פער.

איתן גינזבורג: אני אומר שהתקנות חסרות.

איתן גינזבורג: הן חסרות במובן הזה שהן לא כל כך יעילות, באופן טוטלי.

איתן גינזבורג: אני לא רוצה להגיד נכשל לגמרי, אבל היינו מצפים שיהיו הרבה יותר בדיקות.

עילם שניר: על זה אין מחלוקת.

איתן גינזבורג: אז אם כך כנראה שמשהו במנגנון שמבוקש להאריך אותו שוב ושוב ושוב לא עובד.

איתן גינזבורג: לא ראינו באמת התפרצות במקומות העבודה, למרות שבפועל כנראה ברובם תו ירוק לא נאכף.

איתן גינזבורג: לכן אני אומר שצריך לבחון את זה.

איתן גינזבורג: אפשר להתאהב במשהו רק כי קבענו אותו.

איתן גינזבורג: צריך לראות מה הפער בנתונים.

איתן גינזבורג: זה לא דבר שעובר לנו בצד.

עילם שניר: לא אמרתי שאנחנו מתאהבים ברעיון, רק שבעקבות הדיון שהיה בוועדה הנושא הזה עלה ונדון בדרגים הכי גבוהים, גם בדרגים הכי גבוהים בממשלה, אז הנושא הזה כן נמצא על סדר-היום, בטח בראי גל התחלואה הצפוי.

עילם שניר: אבל אני חושב שכדאי שהאוצר פשוט יתייחס.

נועה שוקרון: צהריים טובים.

נועה שוקרון: אני נועה שוקרון, רכזת תעסוקה באגף התקציבים במשרד האוצר.

נועה שוקרון: יו"ר הוועדה בשבוע שעבר ביקש שנציג את התחשיבים שלנו לגבי הערכה למספר העובדים הרלוונטיים.

נועה שוקרון: אנחנו שלחנו את זה לוועדה אתמול כמבוקש.

נועה שוקרון: מדובר בעצם על 160,000 עובדים ולכן יש פה איזושהי מסה שהיא כן מסה קריטית, ולכן החשיבות שהודגשה על ידי חבריי במשרד המשפטים ובאופן כללי גם החשיבות שמשרד ראש הממשלה רואה בהמשך קיום התקנות.

נועה שוקרון: לעניין האכיפה אני אציין שברור שיש פה סוגיה שצריך לגשת אליה ולהיערך אליה אולי כנראה באופן אחר.

נועה שוקרון: הוועדה העניקה לנו שבוע להארכת התקנות, מה שלא אפשר לנו הרבה מאוד זמן לעבודה מקצועית בתחום הזה אבל בהחלט בכוונתנו לעשות אותה על מנת שהתקנות אכן יהיו אפקטיביות.

נועה שוקרון: לגבי הצורך שלהן, אני חושבת שהעבודה המקצועית שעשינו שהוכיחה שמדובר ב-160,000 אכן מדגישה את זה שהצורך קיים ומדובר במסה קריטית של עובדים שחשוב לוודא שהם מגיעים לעבודה באופן שמוודא שהם אינם חולים ואינם גם מדבקים.

איתן גינזבורג: בסדר, שבוע, אני לא יודע מה קרה בשבוע זה, אבל 160,000 לעומת 7,000, או 2,000, כפי שאומרים משרד הבריאות, או 4,000 – אנחנו בכלל לא בספרות האלה.

איתן גינזבורג: אנחנו בכלל במישורים אחרים.

איתן גינזבורג: אז אפשר להמשיך ולומר: אנחנו בסדר, אנחנו עובדים ואנחנו בודקים, אבל - - -

תום חביב: כפי שנועה אמרה, זה באמת משהו שהועלה בפנינו שבוע שעבר וזה משהו שהעלינו לדרגים הכי גבוהים ואנחנו מתכוונים - - -

נועה שוקרון: אבל, כבוד יושב-ראש הוועדה, אני לא מצליחה להבין, לגבי המספר 160,000 יש איזשהן השגות?

נועה שוקרון: זה משהו שהוא מבוסס נתוני למ"ס.

נועה שוקרון: הצגנו לכם לפרטי פרטים את התחשיב, משרד הבריאות לא שאף לעשות תחשיב כזה וגם אין לו את הנתונים לתחשיב הזה.

איתן גינזבורג: אני רק אומר שיש פה פער והפער הזה נורא מטריד.

איתן גינזבורג: אנחנו ממשיכים להגביל את האוכלוסייה, עובדים על פי שיטה מסוימת שנראית על פניה וזה מטריד שזה לא בהכרח עובד.

איתן גינזבורג: אנחנו כל תקופה מאשרים לממשלה את אותן תקנות ואותה שיטה שכנראה משהו בה לא בסדר.

איתן גינזבורג: ועכשיו אנחנו מבקשים, גברתי, אם יורשה לי, להאריך את זה בחודש.

נועה שוקרון: אז אני חוזרת ואומרת, קודם כל, סוגיית האכיפה היא לא סוגיה אוצרית, אבל אני כן אתייחס אליה כי אני מקבלת את ההערה של כבוד היושב-ראש לגבי אופן התמרוץ או האופן שבו אנחנו רוצים להשפיע על האוכלוסייה.

נועה שוקרון: בהקשר הזה אני אומר שקודם כל אנחנו בעולם שבו אין אכיפה, ולכן במקרה הכי גרוע התקנות פשוט לא מתקיימות ולא הגבלנו חופש של אנשים אלא להפך.

נועה שוקרון: לגבי הסוגיות הרחבות יותר או איך מייצרים אכיפה יותר משמעותית לעניין, אמרתי ואני חוזרת ואומרת, זו סוגיה שאנחנו צריכים להידרש אליה.

נועה שוקרון: בטווח זמן של שבוע לא יכולנו לייצר פתרונות.

נועה שוקרון: לעניין חשיבות החוק, מטרתו, תכליתו, אני חושבת שכולנו נסכים שהוא חשוב וצריך עבודה מקצועית במקביל לגבי האכיפה שלו.

איתן גינזבורג: א', טוב שיש ועדת חוקה, חוק ומשפט של הכנסת שתשאל את השאלות, תפקח על הממשלה ותגיד לממשלה: עצרו את הסוסים רגע, תבחנו את עצמכם.

איתן גינזבורג: אחרת יכולנו להמשיך ולאשר את זה בלי סוף אם לא היינו שואלים שאלות, וזה מתייחס לכל מי שאומר שאנחנו חותמת גומי.

איתן גינזבורג: אני אומר לך שיש פה בעיה והוועדה לא תוכל להמשיך להיות טולרנטית ולהתייחס בשלוות נפש כשאנחנו מזהים בעיה.

איתן גינזבורג: חבל שהממשלה לא יזמה את הבדיקה הזו בעצמה אבל טוב שזיהינו, טוב שגילינו, טוב שיש בדיקה, טוב שבדקתם והגענו למסקנה שיש 160,000 עובדים שאינם מחוסנים ומחויבים להיבדק פעמיים בשבוע בענפים שונים שהתקנות חלות עליהם.

איתן גינזבורג: נזכיר שגם אם נוריד את כל "מגן אבות" ומנועי חיסון נגיע ל-140,000, בהערכה גסה.

איתן גינזבורג: אז אני חושב שהדברים האלה צריכים להיות מאוד מאוד ברורים.

איתן גינזבורג: ביחס לתקנות המבוקשות, אני לא אסכים שזה יוארך בחודש על אף בקשת הממשלה.

איתן גינזבורג: לאור הדברים שעולים כאן בוועדה במסגרת הפיקוח הפרלמנטרי שאנחנו עושים לממשלה אני לא מוצא טעם לאשר את זה בחודש כפי שביקשה הממשלה.

איתן גינזבורג: אנחנו נצמצם את התקופה הזו.

איתן גינזבורג: אתם תצטרכו לבוא ולשכנע את הוועדה שהמגבלות שחלות על הציבור – ואנחנו בעד להטיל מגבלות כאלה שישמרו על בריאות הציבור – אלו מגבלות שצריכות להיות עם היגיון, שכל ואפקטיביות גם ביחס לאכיפה וגם ביחס למימוש.

איתן גינזבורג: לא תמיד עניין האכיפה הוא הבעייתי, גברתי.

איתן גינזבורג: אולי לפעמים המנגנון או המימוש לא מספיק מוצלח או זמין או טוב.

איתן גינזבורג: מר אסף ברוך, בבקשה.

אסף ברוך: צהריים טובים.

אסף ברוך: קודם כל תודה רבה שהיום, בניגוד לשתי ועדות קודמות, נותנים לי לדבר.

אסף ברוך: כמה דברים: לגבי העניין של כמות העובדים – זו כבר ועדה רביעית שמבקשים את הנתונים.

אסף ברוך: אני אגיד מאוד פשוט, אני באופן פרטי פניתי גם למד"א, גם למשרד הבריאות, אפשר לקבל את הנתונים בקלות – פעם עובדים רכשו כרטיסיות ומזה אנחנו נדלה את כמות העובדים.

אסף ברוך: חבל לי שאת זה לא הביאו כי באמת היינו מגלים שמדובר בכמה מאות בודדות של עובדים.

אסף ברוך: לבוא ולהגיד שאותם עובדים יוצרים לחץ על המערכת זה פשוט מקומם.

אסף ברוך: אני פונה בשם אשתי, קלינאית תקשורת בשירותי בריאות כללית – משלמים כל חודש 270 שקלים בשביל שהיא תוכל לצאת ולעבוד בכבוד.

אסף ברוך: לעניין הלחץ של ה-PCR, לא ברור לי איך נותנים לכל אלה שחוזרים מחו"ל לעשות בדיקות PCR על חשבון המדינה.

אסף ברוך: למה אני, שאני משלם ביטוח בריאות, צריך לממן בדיקות אנטיגן כדי לצאת לעבודה, בעוד שמה-26 באוקטובר – ויש את הנתונים מול העיניים – פתאום קפצו ב-20,000 בדיקות PCR כל יום של החוזרים מחו"ל?

אסף ברוך: למה לאנשים שחוזרים מחו"ל כן מוכנים לממן בדיקות PCR בעוד שלאנשים - שאני אומר עוד פעם שלדעתי מדובר בכמה מאות בודדות – לא מוכנים לממן בדיקות PCR על חשבון הקופה?

אסף ברוך: שתבוא ותגיד הממשלה: אני מעדיפה לממן בילויים וחזרה מחו"ל לאנשים על פני יציאה לעבודה, בסדר, לפחות שתבוא ותגיד את זה.

אסף ברוך: אבל נראה לי שזה לא ראוי שמדינה תעדיף בילויים בחו"ל מאשר יציאה לעבודה.

אסף ברוך: עוד לעניין האפליה הזו, שעד היום לא ברור לי למה אי אפשר לאפשר לאותם עובדי מערכת בריאות, כמו לעובדי "מגן אבות", לעשות את בדיקת ה-PCR.

אסף ברוך: תחת אותן תקנות יוצרים אפליה בין עובדים ב"מגן אבות" לעומת העובדים במערכת הבריאות.

אסף ברוך: אותם עובדים שהחליטו לא להתחסן.

אסף ברוך: בדיון הראשון אמרו שב"מגן אבות" לא מוכנים להסתפק רק באנטיגן, רוצים להגן יותר על האוכלוסייה הפגיעה, אז אני אומר: בוא תחמיר אתי, את אותה בדיקה, תן לי לעשות פעם בשבוע PCR, בטח לא לטרטר אותי פעמיים בשבוע לעשות אנטיגן.

אסף ברוך: ושוב פעם העניין של המימון, למה הם בחינם ואני צריך לשלם?

איתן גינזבורג: תודה, הדברים נאמרו.

אסף ברוך: לא, שנייה.

אסף ברוך: וזה שמאריכים את התקנות כל פעם בשבועיים – צריך להבין שהעניין הזה של הכרטיסייה הופך לאות מתה.

אסף ברוך: אם אתה עכשיו מאריך לי את התקנות בשבועיים, למה אני צריך כרטיסייה?

אסף ברוך: אז אני משלם על 4 בדיקות 200 שקל לעומת 276 שקלים, אבל בסופו של דבר אנחנו מבינים שהתקנות האלה מגיעות להארכה והזמני הופך להיות קבוע.

איתן גינזבורג: תודה.

איתן גינזבורג: כרגע התקנות מבוקשות לחודש אז נראה.

איתן גינזבורג: תודה, אדוני.

איתן גינזבורג: חה"כ ענבל בזק.

ענבר בזק: אני חייבת להתייחס למה שנאמר פה כי היה פה לפני שבוע או שבועיים דיון שעסק בנושא מימון בדיקות ה-PCR ובסוף מדובר בעלויות – אני לא זוכרת את המספר המדויק – של מאות מיליונים בחודש אם ניתן אותן לכל מי שרוצה.

ענבר בזק: אנשים שבחרו לא להתחסן, זכותם המלאה לבחור כך, עדיין המדינה צריכה להחליט איפה היא שמה את המשאבים, ואת הכסף הזה לבדיקות אפשר להשקיע בחינוך ואפשר להשקיע אותו בבריאות ואפשר להשקיע אותו בחקלאות.

ענבר בזק: אנשים צריכים להבין, בחרתם לא להתחסן, מכבדים את הבחירה שלכם, אני לא רואה שום סיבה בעולם שהקופה הציבורית תממן את הבחירות שלכם.

איתן גינזבורג: תודה.

איתן גינזבורג: אנחנו עוברים להקראה.

איתן גינזבורג: בבקשה, גברתי.

טליה ג'אמל: "תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (תו ירוק לעובדים) (תיקון מס' 6), התשפ"ב-2021

איתן גינזבורג: אנחנו לא נאריך את זה בחודש בשום פנים ואופן.

איתן גינזבורג: נקבע את זה ל-4 ינואר.

טל ג'אמל: אז: "בתקנה 7, במקום "י"ז בטבת התשפ"ב (21 בדצמבר 2021) "יבוא "ב' בשבט התשפ"ב (04 בינואר 2022)".

איתן גינזבורג: מקובל עליכם שבועיים ולא חודש?

ענבר בזק: אין בעיה.

זאב בנימין בגין: כדבריך, אדוני.

איתן גינזבורג: אז נצביע על התקנות אך נקצר את התקופה לשבועיים ואני מבקש שבשבועיים האלה האוצר, המשפטים, הבריאות, מי שאחראי – כמובן מי שאחראי פה זה משרד האוצר כי הוא זה שמביא את התקנות בפן המקצועי, ראש הממשלה חתום עליהן אבל מי שמביא אותן ואת התו הירוק זה משרד האוצר – יבחנו את הסוגיה הזו, כמו שאמרתם, בדרגים הגבוהים ביותר, לראות איך אפשר להפוך את המנגנונים שמגנים עלינו לאפקטיביים יותר.

איתן גינזבורג: אחרת זה מיותר שנאשר פה תקנות שלא תמיד יהיו אפקטיביות.

איתן גינזבורג: נאריך את זה רק בשבועיים ימים.

איתן גינזבורג: מי שבעד ירים את ידו.

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: בעד – פה אחד

איתן גינזבורג: אין מתנגדים.

איתן גינזבורג: אני קובע כי התקנות אושרו לשבועיים.

איתן גינזבורג: תודה רבה לכל המשתתפים.

איתן גינזבורג: ישיבה זו נעולה.