ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 133, 2021-12-08 09:30

גלעד קריב: בוקר טוב.

גלעד קריב: אני פותח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט.

גלעד קריב: נמצאים כאן הבוקר תלמידים ותלמידות בפקולטות למשפטים ממכללת ספיר, מאוניברסיטת בר אילן.

גלעד קריב: ברוכים וברוכות הבאות.

גלעד קריב: אני מבין שהיועץ המשפטי של הוועדה הוא המארח, כך שאתם מופקדים בידיים רציניות ואמינות.

גלעד קריב: תלמידי איזו שנה?

גלעד קריב: מסלול מסוים?

גלעד קריב: תחום מסוים?

גלעד קריב: אני מניח שהכיתות יותר גדולות.

גור בליי: הם משתי אוניברסיטאות שבאים באופן ספציפי לראות עם דגש על עבודת הכנסת ועבודה פרלמנטרית.

גלעד קריב: נחמד מאוד.

גלעד קריב: ברוכים וברוכות הבאות.

גלעד קריב: תודה לכם על הצטרפותכם.

גלעד קריב: אנחנו דנים הבוקר בהצעת תקנות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות של מקום ציבורי או עסקי והוראות נוספות) (תיקון מס' 13), התשפ"ב-2021, או במלים יותר קצרות – תקנות התו הירוק.

גלעד קריב: מיד נשמע גם את היועצת המשפטית של הוועדה וגם כמובן את נציגות משרד הבריאות.

גלעד קריב: נמצאות אתנו אילנה גנס, ראש מטה בריאות הציבור במשרד הבריאות, עורכת הדין נרמין ברהום מהלשכה המשפטית של משרד הבריאות ועורכת הדין עדית ריס ממשרד המשפטים.

גלעד קריב: נמצא אתנו גם חברנו שי גל מהסתדרות העובדים החדשה.

גלעד קריב: גברתי היועצת המשפטית, אני מבין שיש לפנינו זה רק הארכת מועד.

גלעד קריב: נכון?

ניצן רוזנברג: נכון.

ניצן רוזנברג: מבקשים להאריך את המועד עד ה-23 בדצמבר.

גלעד קריב: שבועיים.

ניצן רוזנברג: שבועיים.

גלעד קריב: כפי שאמרתי אתמול, נציגות משרד הבריאות, התקנות תוארכנה כך שאנחנו נבטיח שהוועדה מקיימת את הדיון בתקנות החדשות לפני כניסתן לתוקף.

גלעד קריב: לכן באופן כללי אני מודיע שמהיום תקנות והכרזות המועד שלהן יפגע כך שהתקנות החדשות יידונו ביום שני, שליש או רביעי שאלה ימי העבודה של הכנסת אלא במקרים מיוחדים.

גלעד קריב: לכן אני כבר אומר בתחילת הדיון שכאשר נאשר את התקנות, הן יוארכו לא עד ה-23 בדצמבר אלא הן יוארכו עד ה-21 בדצמבר, כך שאתם תצטרכו להביא את התקנות החדשות במהלך יום ה-21, כך אני מניח, כדי שהוועדה תדון בהן ב-22 בדצמבר.

גלעד קריב: מכיוון שרוב התקנות וההכרזות הן ממילא במחזורים של שבוע-שבועיים או ארבעה שבועות, ברגע שנתקן את לוחות הזמנים לגבי כל אחד מסט התקנות, ניכנס לשגרה.

גלעד קריב: מה שקרה לנו עם ההכרזה שפורסמה ביום ששי שעבר ונכנסה לתוקף בלי שהוועדה דנה בה – לא בבית ספרנו.

גלעד קריב: אמרתי את זה מספיק פעמים בעבר.

גלעד קריב: הייתה התרופפות משמעתית עם האכיפה של הנושא.

גלעד קריב: אנחנו נחזור לתלם.

גלעד קריב: אני מודיע מראש.

ניצן רוזנברג: אתה מאשר תוך שינוי תקופת התוקף.

גלעד קריב: זה בוודאי, אבל אני אומר מבחינת לוחות הזמנים.

גלעד קריב: אני פשוט שואל לגבי התאריך.

גלעד קריב: אם התקנות תסתיימנה בחצות הליל של ה-22 בדצמבר.

ניצן רוזנברג: חצות הליל בין ה-21 ל-22 בדצמבר.

גלעד קריב: או בחצות הליל של ה-22 בדצמבר או בחצות הליל של ה-23.

גלעד קריב: כך נוודא בכל מקרה.

קריאה: בלילה של ה-21 שזה יום שלישי.

גלעד קריב: חצות הליל זה התחלת היום.

גלעד קריב: זה לא סוף היום.

ניצן רוזנברג: אם לך זה לא משנה, אולי כדאי לשמוע מהממשלה איזה תאריך מבחינתם עדיף.

גלעד קריב: כן, אבל צריך לומר שוב שאני מסתכל על לוחות הזמנים של הוועדה.

גלעד קריב: חצות הליל של ה-23, זה לא רלוונטי.

גלעד קריב: אנחנו צריכים שהתקנות תפקענה בין שלישי לרביעי כך שאנחנו נדון בהן ביום שלישי כי אחרת נהיה במצב שאפשר גם לפרסם את התקנות עם סעיף הדחיפות ביום רביעי, בזמן המליאה, והן ייכנסו לתוקף בלילה.

גלעד קריב: בקיצור, התקנות תפקענה ב-21, בשעה 23:59, כך שיצטרכו להביא לנו אותן.

עדית ריס: אתם רוצים לקיים את הדיון ב-22?

גלעד קריב: אני לא מוכן לקיים דיון בתקנות אלא במקרים דחופים - - -

עדית ריס: את זה הבנתי.

עדית ריס: אני שואלת לגבי הדיון ב-22.

עדית ריס: אם רוצים לקיים דיון ב-22, צריך שהתקנות יהיו בתוקף עד ה-22.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: הדיון הוא לא ב-22.

גלעד קריב: הדיון הוא ב-21.

גלעד קריב: ב-22 יש דיון בן שעתיים בבוקר ואם תביאו לנו את התקנות עם סעיף הדחיפות בשעה 11:00 בבוקר, אני כבר לא יכול לכנס את הוועדה.

גלעד קריב: לכן התקנות צריכות להידון ביום שלישי כדי שבמקרה הגרוע נדון בהן ביום רביעי.

עדית ריס: אם אתה רוצה לדון בהן ב-21, הן צריכות להיות בתוקף עד ה-21 בשעה 11:59.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: זה מה שאמרתי.

גלעד קריב: ביום שלישי, ה-21 בחודש, בשעה 23:59, התקנות מסיימות את דרכן.

גלעד קריב: אני גם עומד על הנחות 24 שעות לפני.

גלעד קריב: אין שום סיבה להשתמש בסעיף הדחיפות.

גלעד קריב: ביום שני בבוקר, התקנות צריכות להיות על השולחן.

גלעד קריב: זה מאפשר לכם לנצל את ישיבת הממשלה ביום ראשון במקום משאל טלפוני.

גלעד קריב: יום שני, 24 שעות לפני דיון.

ניצן רוזנברג: זה אומר שהם יכולים עד יום שני בחצות.

גלעד קריב: אז אני יכול לדון בהן ביום שלישי.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: יש לכם את יום ראשון ואת יום שני לאשר את זה בממשלה, כך שזה מונח עד חצות הליל בין שני לשלישי ואז בשלישי אני דן בהן במהלך היום.

גלעד קריב: זה מה שיקרה, אם נישאר עם המשטר של ה-14 ימים, ממילא אלה יהיו לוחות הזמנים שנסתנכרן לגביהם.

גלעד קריב: אנחנו ניגשים לתקנות עצמן.

גלעד קריב: אין בתקנות שינוי למעט הארכת התוקף.

גלעד קריב: אנחנו לא מחמירים את ההגבלות ולא מקלים.

גלעד קריב: אני מבקש מאילנה להציג את ההצדקה להמשך המגבלות בהיקפן הנוכחי, ואז נעלה מספר שאלות לגבי ההמשך.

אילנה גנס: בוקר טוב.

אילנה גנס: תמונת מצב אפידמיולוגית.

אילנה גנס: אנחנו כרגע נמצאים כבר תקופה די ארוכה בעצירה של ירידת התחלואה ואפילו עלייה.

אילנה גנס: בשבוע האחרון מקדם ההדבקה שוב עלה.

אילנה גנס: הבוקר אנחנו עומדים על 1.06.

אילנה גנס: גם מספר המאומתים היומי בממוצע עלה מכ-500 לכמעט 600 חולים מאומתים.

אילנה גנס: אנחנו כבר יומיים מעל 700 מאומתים חדשים יומי.

גלעד קריב: מה המקדם?

אילנה גנס: הבוקר המקדם 1.06.

אילנה גנס: אתמול היינו על 1.02.

אילנה גנס: אנחנו מטפסים, אמנם לאט אבל אנחנו מעל 1, כך שזה אומר שאנחנו גדלים.

אילנה גנס: אנחנו גם רואים את זה במספרים.

גלעד קריב: אם כי חשוב להדגיש שזה לא קשור לווריאנט ה-אומיקרון.

אילנה גנס: מספר החשודים לווריאנט, גם הוא עלה קצת הבוקר עם עוד כ-21 דגימות נוספות שנראות חשודות שנשלחו לבדיקה נוספת במעבדות.

אילנה גנס: אנחנו מעריכים שזה לא קשור כרגע לנגיף.

אילנה גנס: בימים האחרונות תמונת מצב דומה למה שראינו מבחינת פילוח התפלגות התחלואה, כ-60 עד 70 אחוזים מהמקרים הם ילדים, בעיקר מערכת החינוך.

אילנה גנס: כרגע אנחנו כרגע בחזרה מחופשת החנוכה לבתי הספר, גם לאחר מבצע אנטיגן שהתרחש, וראינו כ-180 ילדים שהיו עם בדיקות חיוביות ולא חזרו לבתי הספר ואמורים ביומיים הקרובים לעשות בדיקת PCR אבל כרגע הם לא יכולים לחזור ללימודים.

אילנה גנס: מבחינת מגמות, אנחנו רואים שוב מגמת עלייה קטנה אבל אין דעיכה נוספת.

אילנה גנס: אנחנו די תקועים תקופה ארוכה עם מספרים של מאות מאומתים מדי יום והמגמה הזאת לצערנו לא משתנה.

אילנה גנס: זה כמובן לצד התמודדות עם וריאנט חדש כאשר כרגע מתמקדים בעיקר המאמץ של קטיעת שרשרת ההדבקה במגעים של הווריאנט הזה.

אילנה גנס: מבחינתנו כרגע הגבלות הפעילות כפי שהן קיימות, לפחות בשלב הזה, עדיין בתוקף ועדיין נחוצות, אם אלה הגבלות התקהלות, אם זאת הפעלת מקומות בהם יש סיכון מוגבר להדבקה שצריכים להמשיך להיות מופעלים בתו ירוק כמו אולמות אירועים, מסעדות, חדרי כושר, כל המקומות בהם אנחנו יודעים שיש מגבלה ביכולת לשמור על מרחק או לעטות מסכות באופן קבוע.

אילנה גנס: לכן מבחינתנו כרגע אין מקום לעשות שינוי.

אילנה גנס: כמובן ככל שנמשיך לעקוב אחרי תמונת מצב של הווריאנט החדש וההתפשטות שלו, אם אכן נראה שהוא מצליח להתפשט גם כהדבקה קהילתית יותר רחבה והוא אכן יותר מדבק לפי כל הסממנים שאנחנו רואים – לא ניתן כרגע להגיד שלא יהיה צורך גם בהחמרות נוספות.

אילנה גנס: אם הווריאנט יותר מדבק, אנחנו נראה זינוק ב-R והשפעה מהירה מאוד על קצב ההדבקה ונצטרך לנסות לעצור את זה באמצעים נוספים, שהם החמרה בהתקהלויות, החמרות של תו ירוק והגבלות נוספות שבסוף אתן ננסה לאזן את קצב התפשטות התחלואה.

אילנה גנס: כרגע אין לנו סימנים כאלה ולכן אנחנו מבקשים להאריך את התקנות כפי שהן.

גלעד קריב: ברשותך, דיברנו מעט על הדברים אתמול אבל אני רוצה להבין יותר טוב מבחינת

גלעד קריב: כם את מגמות ההתחסנות בקרב האוכלוסייה.

גלעד קריב: אחר כך נעלה עוד שאלה לגבי הידע ההולך ומצטבר לגבי נושא ההדבקה על ידי לא מחוסנים לעומת מחוסנים.

אילנה גנס: מבחינת התחסנות, אנחנו רואים בעיקר מתחסנים חדשים בקרב ילדים.

אילנה גנס: המסה העיקרית כמובן היא גילי 5 עד 11 שהוכרו לפני מספר שבועות כפוטנציאל האוכלוסייה שיכולה להתחסן בשלב הזה.

אילנה גנס: נכון לאתמול הגענו לכ-94 אלף ילדים בגילי 5 עד 11 שקיבלו מנת חיסון ראשונה.

אילנה גנס: 94 אלף מהווים כ-8 אחוזים מכלל אוכלוסיית הילדים בגילים האלה.

אילנה גנס: אם נסתכל על גילים קצת יותר מבוגרים, גילי 12 עד 15, אנחנו עומדים כבר על 69 אחוזים מחוסנים שזכאים לתו ירוק.

אילנה גנס: גילי 16 עד 18, שזאת השכבה העליונה של בני נוער, אנחנו ירדנו במספר הזכאים כי יש לנו נתח לא קטן של כ-74 אלף ילדים שכבר היו אמורים לקבל מנת בוסטר אבל טרם קיבלו אותה, שהם בערך 19 אחוזים מכלל האוכלוסייה בשכבת הגילים הזאת.

אילנה גנס: בקבוצות המבוגרים לצערנו אנחנו עדיין נמצאים במצב של כ-670 אלף אנשים שלא התחסנו אף פעם.

אילנה גנס: עדיין לא מחוסנים.

אילנה גנס: אמנם המספר הצטמצם מהמספרים שהיו לנו קודם.

אילנה גנס: בגל הדלתא היינו על כמיליון כאלה וצמצמנו חלק מהפערים, חלקם גם חלו, והיום אנחנו עומדים על כ-670 אלף מבוגרים מעל גיל 18 שלא התחסנו בכלל וגם לא החלימו.

אילנה גנס: עוד קרוב למיליון זכאים לבוסטר והם עדיין לא קיבלו אותו למרות שאנחנו מנסים להגביר מאמצי הסברה בנושא הזה.

אילנה גנס: לפי נתונים שיש לנו כרגע, מי שמחוסן בבוסטר, אנחנו לא יודעים עדיין לקבוע האם זה מגן פני הדבקה בווריאנט החודש אבל אנחנו כן יכולים לומר שיש סבירות מאוד מאוד גבוהה שזה בוודאות מגן מפני תחלואה קשה, כמובן תמונה ואשפוזים.

אילנה גנס: אנחנו רואים כבר לא מעט, מאות מקרים מאומתים בעולם, לפחות במדינות אירופה וגם אצלנו בארץ.

אילנה גנס: אנחנו עדיין לא רואים איזושהי עלייה באשפוזים, בטח בקרב מחוסני הבוסטר.

גלעד קריב: מה המידע שעומד לרשותנו היום לגבי סוגיית ההדבקה או פוטנציאל ההדבקה וההידבקות של לא מחוסנים?

גלעד קריב: אני חושב שהיום אין ויכוח ברוב הקהילה המדעית שהחיסון מונע תחלואה קשה.

גלעד קריב: אני חייב לומר שבעיניי זה מצדיק נקיטת הרבה פעולות.

גלעד קריב: תחלוא קשה בזמן מגפה היא איום רציני על יכולת המדינה לספק שירותים רפואיים לאזרחיה.

גלעד קריב: לכן בעיניי גם השאלה של מה הצעדים שמטרתם למנוע הידבקות של לא מחוסנים, לא רק אי הדבקה, היא שאלה חשובה.

גלעד קריב: זה לא מייתר את השאלה של פוטנציאל ההדבקה של הלא מחוסנים ופוטנציאל ההידבקות שלהם למול המחוסנים.

גלעד קריב: מה אנחנו יודעים כרגע בנושאים האלה?

אילנה גנס: שוב, הדבר שהוא הכי קריטי, חשוב להבין שאדם שהוא מחוסן - הוא מוגן לפחות פי 20 יותר גבוה בהשוואה לאדם לא מחוסן.

אילנה גנס: הוא עצמו.

גלעד קריב: אבל האם מתחלואה קשה או מהידבקות?

אילנה גנס: מהידבקות בכלל.

אילנה גנס: זאת אומרת, הסיכון של אדם מחוסן בכלל להידבק ולחלות בעצמו הוא יותר נמוך לפחות פי 20 בהשוואה לאדם לא מחוסן.

אילנה גנס: כלומר, אנחנו מצמצמים את הסיכון בהתחסנות בעצם זה שהבן אדם עצמו לא יחלה ואז מן הסתם הוא גם לא ידביק אחרים.

אילנה גנס: גם במצבים שהוא יחלה, אנחנו יודעים להגיד בצורה ודאית, גם לפי שרשראות הדבקה שבחנו בעבר וגם לפי מחקרים שבודקים עומס נגיפי של מחוסנים לעומת לא מחוסנים שפוטנציאל ההדבקה שלהם הוא הרבה יותר נמוך, בטח כשאנחנו מדברים על הדבקות מחוץ למשפחה.

אילנה גנס: בתוך משפחות, כשאנשים נמצאים בשהות וחשיפה ארוכה וממושכת, כמובן בלי מסכות, בלי כל הגנה ושמירת מרחק – יש יותר הדבקות ואנחנו רואים את זה, אבל כשאנחנו מדברים על מקומות מחוץ לבית, הסיכון של אדם מחוסן להדביק אדם – גם אם הוא חלה – הוא ממש אפסי.

אילנה גנס: אנחנו ראינו ש-80 אחוזים מהחולים שהיו מחוסנים קודם לכן לא הדביקו אף אדם מחוץ לבית.

אילנה גנס: זה נתון שאנחנו רואים שהוא נשמר לאורך כל הדרך.

ניצן רוזנברג: זה לא היה נתון רק על חודש אחד?

ניצן רוזנברג: אנחנו לפחות ראינו נתון כזה על חודש אחד, לדעתי על יוני או משהו כזה.

אילנה גנס: ראינו אותו ביוני-יולי.

אילנה גנס: באוגוסט-ספטמבר אנחנו לא הגענו למרבית החקירות בצורה מעמיקה ולכן בשיא המגפה אין לנו נתון מדויק בגלל שזה מבוסס על חקירה אפידמיולוגית מלאה של כל המגעים, מעקב אחרי מגעים שהתאמתו בהמשך, ולכן זה משהו שבשיא התחלואה אנחנו לא מצליחים לכסות את כלל החולים המאומתים.

אילנה גנס: ביתר התקופות, אנחנו מגיעים ל-100 אחוזי חקירות ומה שאנחנו רואים מהחקירות האלה זה בפירוש הבדל עצום בין מחוסנים ללא מחוסנים בסיכון שלהם להדביק אנשים אחרים.

אילנה גנס: אנחנו רואים את זה גם במחקרים סרולוגיים בצורה מאוד מאוד ברורה כאשר רואים שהעומס הנגיפי שלהם שונה לחלוטין.

אילנה גנס: בימים הראשונים הוא עוד 100 אבל אחרי מספר ימים בודדים הוא יורד בצורה מאוד מאוד מהירה באנשים מחוסנים וזה אומר שהשלב שבו הם עצמם יכולים להדביק אחרים הוא מאוד מאוד קצר בהשוואה לאדם לא מחוסן שהעומס הנגיפי שלו נשאר גבוה.

אילנה גנס: בדלתא ראינו אפילו עד 20 ימים במקרי קיצון כאשר הרוב באמת סביב שבוע-10 ימים עם עומס נגיפי משמעותי שזה בערך מה שמוגדר היום תקופת החלמה ולכן לא מחוסנים נדרשים לפחות ל-10 ימי בידוד עד שאנחנו מגדירים אותם כמחלימים וכמובן בתנאי שאין תסמינים והם לא היו במצב קשה.

גלעד קריב: אנחנו נשמע עוד מעט דרך ה-זום את עורך הדין אורן פסטרנק שהוא מעלה בקשה לגבי אופן הצגת הנתונים.

גלעד קריב: חלק מהבקשות שלו, עם כל הכבוד, הן לא במנדט של הוועדה הזאת והדברים צריכים להיעשות בפנייה ישירה שלהם אל משרד הבריאות.

גלעד קריב: אבל יש כאן סוגיה אחת מתוך הפנייה שגם הועברה בכתב לוועדה שיש בה הגיון וזאת הטענה שכאשר קובעים את אחוז הנדבקים המחוסנים ואת אחוז הנדבקים שהם לא מחוסנים, צריך לא להציג רק את המספרים הנומינליים ואת השיעור שלהם מכלל הבדיקות אלא צריך להתייחס גם ליחס של כלל הנבדקים המחוסנים וכלל הנבדקים שהם לא מחוסנים כדי שתהיה איזושהי הבנה של מה השיעור ביחס לאותה קבוצה נבדקת.

גלעד קריב: זאת טענה מוצדקת.

גלעד קריב: מכיוון שזה נתון שאתם מציגים בפני הוועדה הרבה מאוד פעמים, האמירה הזאת שאנחנו עושים איקס בדיקות ובתוך איקס הבדיקות שיעור החולים המחוסנים הוא מסוים ושיעור החולים הלא מחוסנים הוא אחר – זה נתון שאתם בוחרים להציג לנו כאיזשהו עיגון של הפער בהידבקות.

גלעד קריב: הטענה שלו על פניו נשמעת לי נכונה.

גלעד קריב: מה שיעור הנבדקים המחוסנים מכלל הבדיקות שמתקיימות?

גלעד קריב: זאת בקשה שאנחנו נבקש לראות בסקירות האפידמיולוגיות.

גלעד קריב: אני שב ואומר שאני לא בטוח שזה משנה דרמטית את התמונה לגבי המדיניות.

גלעד קריב: אנחנו יודעים שגם מחוסנים יכולים להידבק.

גלעד קריב: השאלה לא מסתיימת שם ואני חושב שגם הציבור היום יודע שמחוסנים יכולים להידבק.

גלעד קריב: אני לא חושב שמישהו חי באשליה שהוא בהכרח לא יידבק אם הוא מחוסן.

גלעד קריב: אני חושב שזה גם המסר הגדול של ההתמודדות למשל עם ה-אומיקרון.

גלעד קריב: זה גם היה בתחילת ההתמודדות עם הדלתא.

גלעד קריב: במובן הזה אדם שנכנס למתחם שפועל על פי תו ירוק, לא נכנס מתוך ידיעה שהוא לא יכול להיות שם עם סכנת הידבקות.

גלעד קריב: אנחנו יודעים את זה אבל אני חושב שסוגיית התחלואה הקשה אצל הלא מחוסנים זאת כן השאלה של פוטנציאל ההדבקה.

גלעד קריב: זאת סוגיה קריטית בעיניי בהצדקת מדיניות התו הירוק.

גלעד קריב: אנחנו כבר לא מעט שבועות לא הקדשנו זמן לנקודה הזאת.

גלעד קריב: אני כבר אומר שבדיון הבא בסוגיית התו הירוק, אני מבקש שאנחנו נסמן ואני מבקש שתוצג לנו בצורה מסודרת - וזה ייכלל גם בסקירה שמוגשת בכתב – התייחסות לשני הפרמטרים הללו של קושי התחלואה או רמת התחלואה בהבחנה בין מחוסנים ללא מחוסנים, וגם סוגיית פוטנציאל ההדבקה וההידבקות.

גלעד קריב: אני אומר שוב שברמה המשפטית העקרונית, אם היינו נשארים במקום הרפואי שאומר שאין סכנה יותר גדולה להדבקה אבל יש סכנה יותר גדולה להידבקות – עדיין בעיניי היה אפשר לתמוך את מדיניות התו הירוק.

גלעד קריב: היה צריך לשאול אז למה בניגוד לאירופה אנחנו מאפשרים לאנשים אחרי בדיקות להיכנס.

גלעד קריב: זאת אומרת, אני לא בטוח שזה פועל לטובת הקלת התו הירוק.

גלעד קריב: אם באמת פוטנציאל ההידבקות הוא יותר גדול, זה מוכח מדעית.

גלעד קריב: בכל מקרה, אני לא מתכוון לדון בסוגיה הזאת היום.

גלעד קריב: אני כן מתכוון לדון בה בפעם הבאה כי אני חושב שאנחנו צריכים לחזור אחת לכמה חודשים לרציונלים הרפואיים ולהצדקות הרפואיות של התו הירוק ונקיים את זה בדיון הבא שנעשה בתו הירוק.

גלעד קריב: אני כן אבקש את תיקון אופן הצגת הנתונים לגבי האחוז מתוך הבדיקות.

גלעד קריב: יתר הדברים שעורך הדין פסטרנק ביקש במכתבו - תכף נשמע אותו – הפנייה הזאת צריכה להיעשות למשרד הבריאות עם התדיינות אל מול הרשות המבצעת ולא מולנו.

גלעד קריב: אנחנו לא מפקחים על הדשבורד של משרד הבריאות, מה נכלל בו ומה לא.

גלעד קריב: נמצא אתנו שי גל, נציג ההסתדרות, בבקשה.

שי גל: אדוני היושב ראש, אני מתחבר לדבריך בתחילת הדיון על השהות שצריכה להיות בין הצגת התקנות - או הארכתן או החמרתן - לוועדה לפני שמבקשים ממך לאשר אותן.

שי גל: חסכת לי חלק מהדברים שרציתי לומר בהקשר הזה.

שי גל: קיימת איזושהי כרוניקה כאשר מתגלה וריאנט חדש או מספר הנדבקים עולה, מקדם ההדבקה עולה, ואז בבהילות מתקינים תקנות ומגבילים מבלי לתת את הדעת על ההשפעה המשקית.

שי גל: זאת אומרת, ממהרים לאשר תקנות וברור לי שזה תפקיד משרד הבריאות ותפקיד הממשלה לעשות כל דבר אפשרי ומעבר לכך כדי למנוע את ההדבקה, אבל הנגיף הזה הוא לא רק בריאותי.

שי גל: זה גם נגיף חברתי-כלכלי.

שי גל: הייתי מאוד מאוד רוצה שבדיונים כאלה ישתתפו גם נציגי רשות המסים, נציגי הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים במשרד הכלכלה כדי שייתנו את הדעת על הפגיעה במשק ובעיקר בעצמאים כאשר מטילים הגבלה כזאת או הארכה.

שי גל: אני מכיר את העבודה שלך ואני יודע שזה חשוב לך אבל לצערי הבהילות שבה נקבע הדיון הזה מנעה דיון במשמעויות החברתיות-כלכליות.

שי גל: אני אתן דוגמה, את הדוגמה של תקנות התעופה שהגבילו את פעילות שדות התעופה, שהגבילו את סוכני הנסיעות.

שי גל: התגלה וריאנט ושבועיים אחרי שפתחו את השמים בהיסטריה – סליחה על הביטוי – סגרו.

שי גל: סגרו אחרי שבועיים, אחרי שאנשים השקיעו כסף ולא ניתנה הדעת על אותן השפעות ועל אותם הפסדים וזה משהו שמאוד מאוד חשוב שייעשה.

גלעד קריב: בהקשר הזה אני רוצה לומר את הדברים הבאים והם ייפלו על אוזניה של אילנה אבל אני מעדכן שאני העליתי את הדברים גם היום אל מול לשכת שר הבריאות וגם היה לי שיג ושיח עם שר התיירות בנושא.

גלעד קריב: חברי חבר הכנסת דוידסון הצטרף בדיוק ברגע הזה ואין לי ספק שהוא יצטרף גם לדברים שאני אומר.

גלעד קריב: אני מאוד מאוד מוטרד מהעובדה שבאופן ספציפי המדינה, הממשלה, עוד לא הציגה מתווה סיוע לתחום התיירות בדגש על העסקים הקטנים.

גלעד קריב: בדגש על 30 אלף מורי דרך שאין להם כרגע פתרון.

גלעד קריב: אני לא מקל ראש בפגיעה הכלכלית בעסקים הגדולים בתחום התיירות, למשל ענף המלונאות שחלקו מתבסס על תיירות נכנסת.

גלעד קריב: אנחנו נמצאים רגע לפני עונת החגים הנוצרית ויש ממש אזורים שלמים בישראל שהתיירות שלהם היא פר-אקסלנס לא תיירות פנימית.

שי גל: חד משמעית.

שי גל: נכון.

גלעד קריב: המלונות בנצרת, חד משמעית נכנסים עכשיו לעונה שהיא איומה מבחינתם כי זאת הייתה אמורה להיות עונת שיא.

שי גל: שבועיים לפני כן הם פתחו .

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: אגב, אני חושב שיש אזורים בארץ שהתיירות הפנימית מפצה על התיירות הנכנסת ואז כשיש הגבלות על היציאה למדינות בחוץ לארץ, יש איזשהו שיפט לכיוון התיירות הפנימית אבל התיירות הפנימית רלוונטית לאילת והתיירות הפנימית לפעמים רלוונטית לים המלח.

גלעד קריב: היא לא רלוונטית לנצרת, היא לא רלוונטית לנתניה, היא לא רלוונטית לאשדוד והיא אפילו לא רלוונטית לתל אביב על פי הנתונים שאני מכיר ממשרד התיירות.

גלעד קריב: אני לא מקל ראש בחלקם של העסקים הגדולים בתחום התיירות אבל מי שבודק מה קרה, הם קיבלו פיצוי ואני מניח גם שבסופו של דבר זאת היכולת שלהם להשיג פיצוי בגלל הגודל שלהם, העוצמה שלהם, ההשפעה המשקית שלהם.

גלעד קריב: אני מוטרד מאוד מ-30 אלף מדריכי תיירים, אנשים עם עסקי הובלות, אלה שמפעילים שתיים-שלוש מוניות תיירים, סוכני נסיעות לתיירות נכנסת.

גלעד קריב: כאן המצב רע מאוד.

גלעד קריב: אני מתחייב להמשיך את הלחץ שלצערי בינתיים הוא לא מועיל.

גלעד קריב: אני קורא להסתדרות, אני חושב שההסתדרות עומסת על שכמה גם את הטיפול בעצמאים.

שי גל: לכן אני כאן.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: אתה אחד המובילים של התחום הזה בהסתדרות.

גלעד קריב: אני מנצל את הבמה הזאת.

גלעד קריב: ההסתדרות - במהלך של יושב ראש ההסתדרות ארנון בר-דוד – מובילה כניסה רצינית.

שי גל: וממלא המקום שלו.

שי גל: אם יורשה לי משפשט אחרון, אדוני.

שי גל: אני ארצה להציע מתווה ואני חושב שאתה תוכל להוביל אותו כחלק מהדברים בהם הוועדה מתעסקת.

שי גל: לדרוש שאם מגבילים, מפצים.

שי גל: זאת אומרת, אתם רוצים להביא הגבלות – תכריזו כממשלה מה יהיה הפיצוי.

שי גל: נעמיק אתך אחר כך בנושא.

גלעד קריב: אני אשמח.

גלעד קריב: אני רוצה לומר שאני חושב שהממשלה הזאת בששת החודשים האחרונים הפגינה גם את הנחישות שלה להשאיר את הרוב המכריע של הפעילות המשקית פתוחה ופעילה.

גלעד קריב: עברנו בחודשים האלה שני גלים של התמודדות עם וריאנט הדלתא ועכשיו ה-אומיקרון כאשר בזן ה-דלתא זה הביא לגל תחלואה רביעי רציני.

גלעד קריב: בניגוד לדברים שאמרו שהממשלה תפעיל סגר בעונת החגים וכולי, זה לא מה שקרה.

גלעד קריב: יש כאן ממשלה מאוד מאוד מחויבת לשמירתה פעילות המשקית.

גלעד קריב: אני חושב שבניגוד למשל לדברים שאנחנו רואים בחלק ממדינות אירופה, לא רק שסגר לא היה על סדר היום, בואו גם נאמר את האמת - למעט נושא התיירות, לא הייתה כאן החמרה דרמטית של תקנות תו הירוק בעקבות ה-אומיקרון.

גלעד קריב: אני חושב שהוועדה כאן לא הייתה מאשרת את העניין אבל גם הממשלה.

גלעד קריב: בואו נאמר את האמת.

גלעד קריב: נכון, חזרו קצת יותר להגבלה של התקהלות ללא תו ירוק, אבל לא הטילו הגבלות ולא הלכו להחמרות דרמטיות בתקופת ה-דלתא אלא נשארו כל הזמן גם עם העניין של הבדיקות כדי שגם אנשים לא מחוסנים יוכלו להשתתף בפעילות המשקית.

גלעד קריב: אני רוצה לומר עוד פעם שאני לא חושב שצריך לקבוע כאן איזשהו מסמר שאומר שעל כל שינוי לעבור מ-600 אנשים באולמות שמחה ל-500 אנשים וצריך פיצוי כי יש כאן ממשלה שברגע שאפשר להסיר הגבלות – עושה זאת.

גלעד קריב: אבל כאשר מגיעים להגבלה דרמטית על ענפים משקיים, כאן אני חד משמעית מסכים אתך.

גלעד קריב: אני אמרתי את זה בדיון הקודם.

גלעד קריב: לצערי הוועדה כאן לא מקבלת לידיה את תקנות סגירת ופתיחת השמים.

גלעד קריב: אנחנו רק דנים בתולדות של ענף התיירות אבל לא בסיפור הגדול עצמו.

גלעד קריב: אם הסיפור הגדול עצמו היה מגיע לוועדה כאן, אני חד משמעית חושב שהיום היינו צריכים להיות במקום בו אומרים לממשלה שלא מאריכים את הגבלות הכניסה של תיירות נכנסת אם אתם לא מציגים מתווה פיצוי.

סימון דוידסון: אבל אדוני היושב ראש, אני דיברתי עם שר התיירות יואל רזבוזוב והבנתי שה-200 מיליון השקלים זה סכום עליו כבר מוסכם כפיצוי ויש בעיה בנושא של העברה מבחינה חוקית משפטית, בהפרדה של מלונות כאלה ואחרים.

גלעד קריב: גם אני שמעתי מהשר שיש התקדמות בשיג ושיח עם משרד האוצר.

גלעד קריב: מה שמטריד אותי - ואני מנצל גם את הדיון וגם את הנוכחות שלך, כי באמת אני יודע שאתה עומד בקשר עם שר התיירות שהוא איש יש עתיד – החשש המאוד מאוד גדול שעוד פעם הולכים כאן למתווה שיודע להעניק פתרון לעסקים הגדולים, למלונות, לעסקים שזה מאוד חשוב כי הם מעסיקים מאות ואלפי עובדים.

גלעד קריב: להערכתי מי שהולך עוד פעם ליפול בין הכיסאות, אלה העסקים הקטנים.

שי גל: אותם המדריכים.

גלעד קריב: כאן צריך לבוא ולומר שהאורות במשרד האוצר שעל פי רוב דלוקים בלילה, צריכים להיות - - -

סימון דוידסון: לא נמצא כאן נציג האוצר?

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: יש כאן איזושהי בעיה בחלוקת העבודה בין הוועדות אבל אני לא מתכוון להרפות מהעניין הזה.

גלעד קריב: אילנה, אני רוצה להעביר את המסר.

גלעד קריב: אני חושב שמה ששי גל אמר הוא נכון.

גלעד קריב: זה לא התפקיד של משרד הבריאות למצוא את הפתרונות.

גלעד קריב: אתם תתעסקו עם הבריאות של כולנו וטוב שכך.

גלעד קריב: אבל משרד הבריאות צריך להבין שהנכס הכי גדול הוא אמון הציבור ואמון הציבור בראש ובראשונה נפגע כאשר הממשלה לא יודעת לתת פתרונות בזירה התעסוקתית כלכלית.

גלעד קריב: יש ערך בריאותי לתחושה של האזרח – אין דבר כזה אזרח קטן, אבל של האזרח היחיד – היחיד, שהנה הממשלה גם מטילה מגבלות אבל גם.

גלעד קריב: את אמרת הרבה פעמים כאן וגם היום שבריאות זה לא רק הטמפרטורה של הגוף.

גלעד קריב: אנחנו צריכים גם אתכם כאן.

גלעד קריב: אתם צריכים להיות גם קטליזטור שאומר שבשביל אמון הציבור צריכים לבוא עם פתרונות.

גלעד קריב: אני אומר יותר מזה.

גלעד קריב: ברגע מסוים הוועדה הזאת גם תצטרך לומר עד כאן.

גלעד קריב: אני מסמן את זה.

גלעד קריב: אני אמרתי את זה היום לאנשי לשכת שר הבריאות.

גלעד קריב: ברגע מסוים, אם הממשלה לא תדע להביא פתרונות לעסקים הקטנים בתחום התיירות – אל תבקשו מאתנו לתמוך בתקנות במהלך הזה.

גלעד קריב: אני מציע, סימון, שנדבר עוד פעם עם שר התיירות אבל שנפנה ליתר השרים.

גלעד קריב: אני קורא כאן למעורבות יותר גדולה של ההסתדרות.

גלעד קריב: חשוב לי לומר שזאת שעת כושר למבחן.

שי גל: כפי שאתה רואה, אני מופיע אצלך בכל דיון.

גלעד קריב: אני יודע אבל אני מעודד אתכם להעביר את זה יותר לזירה הממשלתית וגם לזירה הציבורית.

שי גל: פנינו השבוע ובשבוע שעבר גם לשר התיירות וגם לשר האוצר בעניין הזה.

גלעד קריב: חשוב לי לומר ששר התיירות שוקד על העניין הזה בצורה מאוד רצינית.

שי גל: אני יודע.

גלעד קריב: הוא לא מצליח לחלץ פתרונות.

שי גל: בנושא הזה היה דיון בוועדת הכלכלה.

גלעד קריב: אני יודע ששר התיירות עסוק בנושא הזה.

שי גל: זה נכון מאוד.

גלעד קריב: אני בקשר אתו.

גלעד קריב: גם חשוב לי לומר שזה לא שבאמת יש כאן רק ערלות לב.

גלעד קריב: יש באמת אתגר, נקרא לו משפטי, פרוצדורלי, בירוקרטי, כשאתה מתעסק עם זה, אבל יש פתרונות.

גלעד קריב: בסופו של דבר האנשים האלה הגישו, אני מניח, דוחות לרשויות המס ב-2019, אפשר להעמיד מענקים.

שי גל: יש סוגיה נוספת, זה לא נושא הדיון אמנם, לגבי אותם מענקים שמבקשים חזרה.

שי גל: על זה נוכל לשוחח.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: כן.

סימון דוידסון: זו סוגיה מאוד משמעותית.

שי גל: נכון.

שי גל: גם בנושא הזה עסקנו השבוע.

ניצן רוזנברג: אני יכולה להוסיף לדיון ולומר שבסעיף 48א לחוק הקורונה, שזה הסעיף שמדבר על הדיווח לכנסת, אמורים להעביר נתונים המציגים את ההשפעה של הטלת ההגבלות על המשק.

ניצן רוזנברג: מה שאנחנו מקבלים, לא ראיתי את הדיווח שהגיע בדצמבר, יכול להיות שהוא לא הגיע או שאני לא ראיתי.

אסף פרידמן: הוא לא הגיע.

אסף פרידמן: ממשרד הבריאות עוד לא הגיע.

ניצן רוזנברג: בדרך כלל הם מדווחים ב-1 בחודש.

ניצן רוזנברג: בדיווח הקודם ויש לנו התייחסות של האוצר, הם כותבים שעלות הפגיעה בתוצר של מדינת ישראל כתוצאה מהמגבלות – שבעצם אלה מגבלות של אוקטובר – עומדת על כ-100 מיליון שקלים לשבוע.

ניצן רוזנברג: זה לא כולל את העלות כתוצאה מבידודים אלא רק כתוצאה מההגבלות.

גלעד קריב: הדיווח נמסר לוועדת החוקה או לכנסת?

אסף פרידמן: לוועדת החוקה.

גלעד קריב: אני מבקש מצוות הוועדה להעביר דרישה לממשלה לקבל התייחסות בדיווח הזה לפגיעה בענף התיירות בדגש על העסקים הקטנים.

גלעד קריב: אני מבקש לקבל את זה בכתב עוד לפני הדיון הבא בתקנות התו הירוק.

גלעד קריב: אנחנו נקבע דיון בנושא הזה.

שי גל: תודה אדוני.

גלעד קריב: אסף, נתאם את זה אחר כך.

גלעד קריב: אם אתה חושב שזה לא בסמכות שלנו, ואז נתאם את זה גם עם חברנו יושב ראש ועדת הכלכלה אבל לאור חובת הדיווח לוועדה כאן, אנחנו נקיים כאן דיון על הפגיעה בענף התיירות ובעוסקים בענף התיירות מכוח המגבלות.

גלעד קריב: לא נמצאים כאן נציגי האוצר אבל הם צריכים אותנו בעוד כמה ימים לחידוש התו הירוק על מקומות עבודה.

גלעד קריב: נצמיד לדיון בחידוש התו הירוק במקומות עבודה דיון על הפגיעה בעסקים קטנים בתחום התיירות.

גלעד קריב: אני אומר שוב שהנושא מטריד מאוד מאוד ולא יכול להיות שלא יהיה בו פתרון.

גלעד קריב: אני רוצה להזכיר ששר התיירות הגיע לוועדה כאן ואנחנו יודעים את הרצון שלו לפתור את העניין הזה.

גלעד קריב: אנחנו נקיים על זה דיון מעקב.

גלעד קריב: אילנה, לפני שאני פונה לעורך דין פסטרנק, סוגיית הבוסטר למחלימים, מבוגרים וילדים, אנחנו יודעים שהתקיים אתמול דיון בצט"ם, אם אני לא טועה בסוגיה הזאת, בהקשר של הילדים.

גלעד קריב: נכון?

אילנה גנס: נכון.

אילנה גנס: עד עכשיו ילדים בגילי עד 11, מחלימים, לא הייתה החלטה לגבי הצורך בבוסטר.

אילנה גנס: הם לא היו ברי חיסון מבחינה רפואית וגם סך הכול ראינו שנתוני הדעיכה החיסונית בקבוצת הגילים הזאת היא יותר נמוכה בהשוואה ליתר הגילים, גילי 12 ומעלה, ולכן כהחלטה גורפת אפשרנו לילדים האלה המשך זכאות לתו ירוק גם ללא התניה בקבלת בוסטר.

אילנה גנס: נכון לעכשיו בדיון של צט"ם אתמול אכן התקבלה המלצה שבמידה וההורים מעוניינים לחסן ילדים מחלימים, אנחנו מאפשרים.

גלעד קריב: כעבור כמה חודשים?

אילנה גנס: לפחות שלושה חודשים, כמו מבוגרים אחרי החלמה.

אילנה גנס: ילדים שקיבלו תעודת החלמה על בסיס בדיקה סרולוגית - בכל רגע שההורה יהיה מעוניין, אפשר לחסן אותם.

אילנה גנס: כרגע עד סוף חודש מארס זה לא ישפיע על התו הירוק שלהם ולקראת סיום התקופה והצורך בהארכה, אנחנו נבחן את המדיניות שוב בהתאם לנתוני דעיכה.

גלעד קריב: לגבי המחלימים המבוגרים.

גלעד קריב: אני זוכר דיון שקיימנו כאן , היה לי גם עניין אישי בסוגיה, בו הייתה אמירה שנדרשת זריקה או ראשונה או שלישית למחלימים.

גלעד קריב: המדיניות היום היא שאדם מחלים וכעבור שישה חודשים, כדי לשמר את התו הירוק, אם הוא לא היה מחוסן לפני החלמתו, הוא בעצם צריך לקבל זריקה.

אילנה גנס: מנת חיסון אחת.

גלעד קריב: מנת חיסון אחת ראשונה.

גלעד קריב: אם הוא היה מחוסן ובכל זאת חלה, עדיין, אחרי שישה חודשים, הוא יצטרך את הבוסטר.

אילנה גנס: לא.

אילנה גנס: לפי ההגדרות בנוהל מחלים, אדם שהחלים וקיבל לפחות מנת חיסון אחת, לא משנה לפני או אחרי וגם לא משנה כמה זמן עבר מהחיסון או מההחלמה, עד סוף חודש מארס זכאי לתו ירוק.

גלעד קריב: אני אומר באופן אישי שאצלי למשל התו הירוק הוא עד סוף פברואר.

גלעד קריב: לקחו זמן מההחלמה, אבל לא משנה, זאת לא הסוגיה האישית שלי.

גלעד קריב: האמירה שלך היום שבהגדרות המחוסנים, מחלים שהייתה לו זריקה אחת לפחות לפני או אחרי מקבל תו ירוק.

אילנה גנס: נכון.

גלעד קריב: וכרגע זה לא שאתם אומרים בוודאות בחודש מארס הוא יצטרך זריקה אלא זה קשור בבדיקה שלכם את נתוני הדעיכה.

אילנה גנס: נכון.

אילנה גנס: אנחנו כל הזמן עושים מעקב אחרי נתוני דעיכה חיסונית, כולל בוסטר שאנחנו עושים מעקב אחרי דעיכה חיסונית שלו, אם יש או אין.

אילנה גנס: אנחנו רואים הדבקות גם באוכלוסיות שקיבלו מנת בוסטר, מנה שלישית.

אילנה גנס: זה משהו שקורה באופן שוטף מאז דצמבר 2020, אז התחלנו את מבצע החיסונים.

ניצן רוזנברג: השאלה היא לגבי מחלימים.

גלעד קריב: קודם רציתי להבין מה המצב היום.

אילנה גנס: המעקב הוא אחרי כל הקבוצות.

גלעד קריב: עכשיו עולה השאלה מה המסד המדעי הרפואי שתומך בדרישה לקיום זריקה אחת למחלימים.

גלעד קריב: אדם חלה והחלים והוא לא היה מחוסן.

גלעד קריב: אני מבין שאם הוא לא היה מחוסן, את הזריקה הנוספת הוא לא מקבל מיד.

אילנה גנס: כעבור שלושה חודשים.

גלעד קריב: הוא מקבל כאופציה והוא מאבד את התו הירוק אם חלפו שישה חודשים.

אילנה גנס: נכון.

גלעד קריב: האם יש לכם היום נתונים רפואיים שתומכים בעניין הזה?

גלעד קריב: האם אתם רואים היום דעיכה חיסונית משמעותית אצל אותם מחלימים ללא הזריקה האחת?

אילנה גנס: נכון.

אילנה גנס: אכן.

אילנה גנס: זאת הסיבה שבעצם קבענו שמחלימים נדרשים במנת חיסון אחת לפחות כי אנחנו רואים עלייה בכמות ההדבקות החוזרות כעבור חצי שנה.

אילנה גנס: זה מתחיל באמת כעבור חצי שנה, שישה-שמונה חודשים.

אילנה גנס: סביב התשעה חודשים אנחנו רואים ממש מספרים גדולים של הדבקות חוזרות ולכן על מנת שהאדם יספיק להגיע לרמת נוגדנים מספיק גבוהה, הנקודה שבה חתכנו היא שישה חודשים אחרי מועד ההחלמה.

אילנה גנס: כמובן זה במקרים של מחלים שאנחנו יודעים את מועד ההחלמה שלו לפי תוצאת בדיקת PCR.

אילנה גנס: אם אנחנו מדברים על מחלימים לפי סרולוגיה, ויש גם נתח לא קטן של אוכלוסייה כזאת גם בקרב מבוגרים, סרולוגיה לא מאפשר לנו לקבוע את מועד ההחלמה המדויק ולכן יכול להיות שהבן אדם החלים כבר לפני שנה או אפילו לפני עוד מעט שנתיים, המחלימים של הגל הראשון הם אנשים שעברה כבר יותר משנה וחצי מאז מועד ההחלמה שלהם, ולכן אנחנו ממליצים בכל מקרה למי שהחלים לפי סרולוגיה להתחסן על מנת להיות זכאי לתו ירוק.

גלעד קריב: האם הנתונים שתומכים בעניין הזה פורסמו?

גלעד קריב: האם הם שקופים?

אילנה גנס: ודאי.

אילנה גנס: כבר הוצגו על ידי דוקטור שרון אלרעי פרייס כאן בוועדה בעדכון נוהל מחלים עת היה כאן שיח נרחב על הנושא.

סימון דוידסון: אני יכול להעלות נושא?

גלעד קריב: בוודאי.

סימון דוידסון: אילנה, יש במדינת ישראל אירועי ספורט מאוד גדולים.

סימון דוידסון: אני אתאר לכם סיטואציה שאני עברתי הלילה הזה וצריך לראות איך פותרים את הנושא הזה.

סימון דוידסון: יש אירוע אליפות פוטבול ענקית שזה אירוע אחד ויש אליפות עולם במים פתוחים באילת שמתחילה ביום ראשון.

סימון דוידסון: זה עולם שאני מתעסק בו כל היום.

סימון דוידסון: אתמול עד שעה 2:00 לפנות בוקר התעסקתי עם ספורטאי שהיה צריך להגיע מברזיל, שהוא עם מדליית ארד במשחקים האולימפיים, בחור מאוד מאוד מפורסם בעולם השחייה, הגיע ללונדון ובלונדון לא נתנו לו לעלות לטיסה לישראל.

סימון דוידסון: כמעט עד שעה 2:00 לפנות בוקר עסקנו עם משרד הבריאות, עם משרד הספורט, עם מיליון ואחד גורמים.

אילנה גנס: מה הסיבה שלא הסכימו להעלות אותו לטיסה?

סימון דוידסון: שהחיסון השני שלו הוא ביוני.

סימון דוידסון: אין בכל העולם אפשרות לקבל בוסטר.

סימון דוידסון: התחרות הזאת היא במתווה סגור, בקפסולה סגורה.

סימון דוידסון: הציגו את המתווה מזמן והכול היה ברור, הכול היה ידוע ואושר ואותו ספורטאי לא הורשה להגיע לישראל.

סימון דוידסון: פעם את הכול אושר על ידי משרד הספורט ומשרד הבריאות וזה אירוע סגור, פעם שנייה זה גורם נזק למדינת ישראל.

סימון דוידסון: אותו ספורטאי עם 88 אלף עוקבים באינסטגרם נמצא בלונדון ולא יכול להיכנס למדינת ישראל.

סימון דוידסון: מרגישים שאין עם מי לדבר.

סימון דוידסון: עמדת בפני שוקת שבורה.

סימון דוידסון: אין עם מי לדבר.

סימון דוידסון: צריך לחשוב על מנגנון באירועים כאלה.

סימון דוידסון: אנחנו עושים עכשיו באילת את טקס מלכות היופי ועוד אירועים, אבל ברגע שנותנים אישור וזאת קפסולה סגורה וזה אירוע סגור – מגיעים לשדה התעופה ויש הסעה סגורה למלון שמיועד רק להם והם יכולים להגיע רק לתחרות – צריך לחשוב על הפתרונות לדבר הזה.

אילנה גנס: יש נוהל סדור מאוד לגבי ספורטאים.

אילנה גנס: זה משהו שמנוהל כנושא בנפרד.

אילנה גנס: זה גם לגבי ספורטאים שלנו שיוצאים לתחרויות ולאימונים בחוץ לארץ וגם לגבי ספורטאים זרים שמגיעים לכאן.

גלעד קריב: איפה זה נופל בין הכיסאות?

אילנה גנס: יכול להיות שזה לא הוסדר מראש.

אילנה גנס: כל מה שקיבל אישורים לפני עידן ה-אומיקרון, חלק מההנחיות הוחמרו.

גלעד קריב: אם מדינת ישראל באה ומבטלת את האירוע, אז מדינת ישראל לקחה על עצמה את המחיר של ביטול האירוע.

גלעד קריב: אבל אם מדינת ישראל, בניהול הסיכונים שלה, בחרה לקיים את האירוע, לא משנה אם זה אירוע תיירותי או אירוע ספורטיבי, אי אפשר להגיע למצב כזה.

אילנה גנס: אני אשמח לתחקר את האירוע, במה מדובר.

אילנה גנס: תעביר לי פרטים.

גלעד קריב: הוא עדיין לא נכנס לתחרות?

סימון דוידסון: לא.

סימון דוידסון: הוא לא נכנס לישראל.

ניצן רוזנברג: אלה כללי הכניסה לישראל.

גלעד קריב: אחד הדברים שאני חוזר עליהם כאן

גלעד קריב: בוועדה פעם אחר פעם, אנחנו נצטרך לדבר עליהם לקראת תיקון החוק.

גלעד קריב: יש פער דרמטי מבחינתי בין הסדר היחסי שמאפיין את סוגיית ועדת החריגים ביציאה לבין סוגיית הכניסה.

גלעד קריב: בצורה לא מפתיעה זה קשור לעובדה שמאן דהוא בממשלת ישראל החליט שלמרות שהמחוקק התייחס לזה בחוק הסמכויות המיוחד, יזרקו את דבר המחוקק הצידה וינהלו את כל סוגיית הכניסה של זרים לישראל על פי חוק הכניסה לישראל ולא על פי חוק הקורונה.

גלעד קריב: אני אומר את זה כמעט כל דיון כאן בוועדה.

גלעד קריב: אם היו מנהלים את זה על פי חוק הסמכויות, אז חוק הסמכויות קובע הקמת ועדת חריגים, קבלת תשובה תוך 24 שעות, זכות ערעור, אבל גורם כשלהו – מבחינתי משרד המשפטים כי הוא אמון על הדבר הזה – היה צריך לומר שעם כל הכבוד יש כאן אמירה ספציפית של המחוקק וזו התוצאה.

גלעד קריב: אז פעם אחת זה ספורטאי, פעם שנייה זאת אימא שלא באה להיות ליד בתה שעלתה לישראל והיא יולדת, ופעם שלישית זה מקרה הומניטרי אחר.

גלעד קריב: עשינו על זה דיון בוועדה.

גלעד קריב: דרך אגב, משרד הבריאות לא מעורב בתהליך פורמלית.

גלעד קריב: זה בכלל דבר בלתי נתפס.

גלעד קריב: ברגע שהלכו לחוק הכניסה לישראל במקום לחוק הסמכויות, אז זו סמכותה של שרת הפנים.

גלעד קריב: מכיוון שהקונסוליות ברחבי העולם מעורבות בעניין הזה של בקשות להיכנס, לכן משרד החוץ מערב והמעורבות של משרד הבריאות היא לא מעורבות פורמלית ומוסדרת.

גלעד קריב: זאת התוצאה מדוע קל היום לקבל תשובה ברורה תוך 24 שעות ליציאה של ספורטאי ישראלי לתחרות בחוץ לארץ וכשצריך להכניס ספורטאי זר לישראל, לך תחפש בין הקונסוליה הישראלית בסן פאולו, בין זה שעכשיו בטח כבר הקונסוליה בלונדון מטפלת בעניינים, רשות האוכלוסין וההגירה מעורבת בעניין עם שרת הפנים ושר הספורט.

גלעד קריב: ברדק שלם, כל כולו בחסות המעקף שבעיניי הוא לא ראוי מבחינה משפטית, לא ראוי מבחינת הכבוד לכנסת, של העברת הנושא לחוק הכניסה לישראל.

גלעד קריב: זה לא יקרה בחוק החדש.

גלעד קריב: גם אם יהיה כאן בלגן דרמטי עם שרים כאלה ואחרים, לא יהיה בחוק החדש.

גלעד קריב: החוק קבע שכל אדם שנכנס לישראל, אם יש הגבלות על כניסתו מחמת הקורונה, הנושא מוסדר בחוק הקורונה.

גלעד קריב: אם אנחנו נצטרך לבטל את הסעיף שמתייחס לחוק הכניסה לישראל בחוק החדש, זה מה שיקרה.

גלעד קריב: אני מכין את משרד המשפטים מראש.

גלעד קריב: אני או מר את זה כל הזמן.

גלעד קריב: לא יקרה יותר הברדק עם הכניסה לישראל שאתם אפשרתם עת נתתם להם את הפטור הזה מחוק סמכויות הקורונה.

גלעד קריב: פשוט לא יקרה.

גלעד קריב: אני מציע, חבר הכנסת דוידסון, שלא תוותר על העניין.

גלעד קריב: תבקש את העזרה של אילנה.

גלעד קריב: אני מציע שתפנה לתומר מוסקוביץ.

סימון דוידסון: יש בחור בשם אשי.

גלעד קריב: כן.

סימון דוידסון: אשתו ילדה או משהו כזה.

סימון דוידסון: אתה לא תאמין אם תראה מה התשובה שאני מקבל.

סימון דוידסון: אשי בחדר לידה, אין עם מי לדבר.

סימון דוידסון: זה נורמלי?

גלעד קריב: אנחנו שולחים ברכות.

גלעד קריב: אתמול הוא היה כאן ב-זום.

אילנה גנס: נכון.

אילנה גנס: מחדר לידה.

גלעד קריב: הוא אמר לי שהוא במשרד החוץ.

גלעד קריב: אני מקווה שהלידה לא הייתה בחדר הדיונים במשרד החוץ.

אילנה גנס: מתחילת המגפה היו כמה אוכלוסיות ספציפיות שהוחרגו מנהלי הכניסה הרגילים ואלה ספורטאים, כניסת מומחים, אנשים שקיבלנו אלינו כל מיני בקשות חריגות דרך משרדי ממשלה רלוונטיים שביקשו להכניס מומחה.

גלעד קריב: המסלול הזה הוא ברדק.

אילנה גנס: אני מסכימה.

גלעד קריב: אתם לא מחויבים בתשובה תוך 24 שעות כמו שמחויבים בוועדת חריגים לגבי היוצאים.

גלעד קריב: לא ברור איפה סמכות הערעור.

גלעד קריב: פשוט ברדק.

גלעד קריב: זאת רק דוגמה אחת.

גלעד קריב: אם היה יושב כאן חבר הכנסת לשעבר דב ליפמן, הוא היה יכול למלא שבוע שלם של דיונים כאן

גלעד קריב: בדוגמאות על המקרים שהם לא פחות חשובים, מקרים הומניטריים.

גלעד קריב: אני מציע שיהיה שיג ושיח עם אילנה.

גלעד קריב: אני מציע שיהיה שיג ושיח עם תומר מוסקוביץ, ראש רשות האוכלוסין וההגירה, שהוא בעצם כרגע הגורם המרכזי שמתכלל את האירוע.

גלעד קריב: דבר אתם.

גלעד קריב: צריך לתת לזה פתרון.

גלעד קריב: אמרנו שבתקופה הקרובה נקיים עוד דיון מעקב אחרי הנושא הזה ונראה אם יש לנו זמן בשבוע הבא לקיים אותו.

גלעד קריב: תודה חבר הכנסת דוידסון.

ניצן רוזנברג: עוד נושא אחד קטן שביקשה ממני להעלות גם כאן היועצת המשפטית של ועדת החינוך.

ניצן רוזנברג: בתקנות שלנו, של התו הירוק, יש חריג לגבי סיורים של ילדים, של גני ילדים ובתי ספר, במוזיאונים.

ניצן רוזנברג: הם לא חייבים תו ירוק כדי להיכנס למוזיאון.

ניצן רוזנברג: היא העלתה את הקושי שיש כאשר לוקחים את הילדים לא למוזיאון אלא לתיאטרון או לאיזשהו סיור לימודי במקום אחר שדורש תו ירוק.

ניצן רוזנברג: מצד אחד מדובר ביום לימודים במסגרת של חינוך חובה ודורשים מהם את התו הירוק הזה, ומצד שני - - -

גלעד קריב: רגע.

גלעד קריב: למה דורשים מהם?

גלעד קריב: תיאטרון, אני מבין.

גלעד קריב: בתיאטרון יש תו ירוק.

ניצן רוזנברג: גם על מוזיאון.

גלעד קריב: איפה עוד דורשים מהם חוץ מתיאטרון?

גלעד קריב: במקומות אחרים אין תו ירוק.

גלעד קריב: אם הולכים מחר למרכז הדרכה של הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, מכוח מה דורשים מהם שם תו ירוק?

ניצן רוזנברג: למשל במוזיאון יש לך תו ירוק שהדרישה היא בתקנות.

גלעד קריב: אני אומר שמוזיאון כן, ספרייה כן, ואנחנו יודעים שתיאטראות - - -

סימון דוידסון: אני אומר לך היכן הבעיה.

סימון דוידסון: אתה מגיע לבית ספר, הילדים בשעות הלימודים יוצאים למוזיאון או לתיאטרון, לא להצגה עם אנשים זרים.

סימון דוידסון: אז יש תלמידים שיוצאים ויש תלמידים שנשארים בבית הספר, שלא יכולים לצאת.

גלעד קריב: בוא נעשה סדר.

גלעד קריב: לגבי תיאטרון, אני מבקש שתבחנו את האפשרות שאותו חריג שנמצא לגבי מוזיאון, נמצא גם לגבי תיאטרון.

גלעד קריב: הרי אין בזה שום הגיון.

גלעד קריב: הם הרי נמצאים בבית הספר בלי קפסולה ירוקה.

אילנה גנס: הסיבה שלמשל אישרנו להחריג את המוזיאון היא כי הכוונה הייתה שהכיתה מגיעה כקפסולה סגורה, מתאמים מראש את שעת ההגעה שלהם, מפרידים אותם מיתר המבקרים במוזיאון אם זה מבחינת מיקום ואם זה מבחינת שעות, כך שבעצם הם לא מסכנים אוכלוסייה אחרת שכן תיכנס למקום בתו ירוק.

אילנה גנס: יותר קשה לקיים את זה בתיאטראות שם הם מתערבבים או יש יותר סיכוי להתערבב עם אוכלוסייה אחרת.

גלעד קריב: עדיין אני מבקש שתבחנו את הנושא.

גלעד קריב: אני לא אומר שזה חייב להיות מיידית באמצע ההתמודדות.

אילנה גנס: שיעבירו את הפנייה בצורה מסודרת.

אילנה גנס: אין לנו התנגדות עקרונית.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: נאמר להם את זה.

גלעד קריב: אני חייב לומר משהו שלא קשור למשרד הבריאות.

גלעד קריב: אם יש מנהל שלא מבין שזה לא הגיוני להוציא סיור למקום בו צריך כרגע תו ירוק, כך שחלק מהילדים נשארים מחוץ לסיור, אז הבעיה היא עם המנהל ולא עם משרד הבריאות.

גלעד קריב: יש הבדל בין קבוצה של 30 ילדים שמסתובבת בחלל של מוזיאון כקפסולה סגורה, המוזיאון הוא חללים, לבין להכניס עכשיו עשר כיתות לאולם של הבימה ומספיק שיש שם ילד אחד חולה, אז לקחת עכשיו 300 ילדים והפעלת עליהם מעין משטר בידוד.

גלעד קריב: זאת האמירה.

גלעד קריב: ההבחנה כאן היא לא כי מוזיאון זה יותר חשוב מתיאטרון.

גלעד קריב: תיאטרון הוא אולם אחד סגור שלא מפעילים אותו ל-30 אנשים אלא מפעילים אותו ל-300 אנשים.

גלעד קריב: אני מבקש שתבחנו את זה.

גלעד קריב: הכול כאן זה עניין של ניהול סיכונים.

גלעד קריב: אם אתם חושבים שבאיזשהו בית ספר הקפסולות נשמרות כך שאין התכנסויות של מאה תלמידים ביחד, אז אני מזמין אתכם לביקור, את צמרת משרד הבריאות, בבית הספר של הילדים שלי.

גלעד קריב: כל התכנסות של תנועת נוער.

גלעד קריב: היו עכשיו טיולים של תנועות הנוער, היה חשש לגשם, הם לא נכנסו לאולמות של מועצות מקומיות ושל בתי ספר לישון ביחד?

גלעד קריב: אתם יודעים איפה אנחנו נמצאים.

גלעד קריב: בואו נעביר פנייה.

גלעד קריב: אני מבקש שתבחנו את עניין התיאטרון.

גלעד קריב: אני רוצה לומר מה שהתכוונתי לומר ליועצת המשפטית.

גלעד קריב: חוץ מתיאטרון אין עוד מקומות רלוונטיים שמופעל עליהם תו ירוק.

גלעד קריב: לאן הולכים בתי ספר?

גלעד קריב: מחר הולכים לפארק האקולוגי בחירייה, לא מופעל שם תו ירוק.

גלעד קריב: בסופו של דבר כמות המקומות שמופעל עליהם תו ירוק היא מאוד מאוד מצומצמת.

תמי סלע: אבל בפועל כל מקום שהם יפנו, ולא משנה כרגע אם זה כך, אחר כך זה יהיה אחרת, זה עניין עקרוני.

תמי סלע: יש היו דיווחים על כך שתלמידים נדרשים, כדי לצאת במסגרת סל תרבות.

תמי סלע: כשהם למשל יוצאים להצגה במסגרת סל תרבות, וזה משהו שהוא קיים והוא חלק מתכנית הלימודים.

סימון דוידסון: במסגרת בית הספר.

תמי סלע: במסגרת הפעילות של בית הספר.

תמי סלע: דורשים מהם לבוא עם תו ירוק.

תמי סלע: המדיניות היום לגבי בתי ספר, לגבי חינוך, לא השכלה גבוהה, היא שלא עושים הבחנות בין תלמידים על בסיס של תו ירוק.

תמי סלע: כולם משתתפים בפעילויות ויש דרכים אחרות להתמודד עם התחלואה בבתי הספר.

תמי סלע: הדרך הזו שבה נוקט – ואין אמירה ברורה – משרד החינוך, אמירה לפיה כל עוד יש חריג, כמו במוזיאונים, אין בעיה, תצאו עם התלמידים.

תמי סלע: אם אין חריג, אז אל תקיימו את הפעילויות האלה או שתייצרו חריג כי אחרת אתה מפלה תלמידים.

תמי סלע: זה עלה כמה פעמים בוועדת החינוך.

תמי סלע: בגלל שזה בתקנות כאן, זה נופל בין הכיסאות.

ניצן רוזנברג: זה נמצא בתקנות כאן בגלל שיש לך הגבלה על תו ירוק גם לכל מקום שהוא פעילות תרבות, שזה סעיף קטן (7), וגם תסתכל על סעיף קטן (10) – אני מסתכלת בתקנה 2(א), או (7) או (10) כאשר סעיף קטן (7) הוא כל התרבות ו-(10) הוא אטרקציה שמצויה במבנה.

ניצן רוזנברג: כל מקום שלוקחים את התלמידים והוא נופל באחד מהדברים האלה.

תמי סלע: בסעיף (4) זה כל מיני אכסניות ומלונות בטיולים שנתיים שדורשים תו ירוק, שזה באמת חמור.

תמי סלע: זה אומר שחלק מהתלמידים לא יכולים לצאת לטיול מסיבות שאף אחד לא התכוון מבחינת משרד החינוך לשלול מהם את האפשרות להיות שם.

תמי סלע: המשרדים הרלוונטיים צריכים לשבת יחד ולתת גיבוי למדיניות בנושא חינוך.

גלעד קריב: הסיפור של אכסניות נוער למשל, בתי ספר חידשו את הטיולים.

גלעד קריב: חלקם ישנם בבית מלון.

גלעד קריב: אז תלמיד שאין לו תו ירוק, שמבחינת

גלעד קריב: כם לא יצא לטיול?

אילנה גנס: או שייבדק.

אילנה גנס: אם הוא נכנס לבית מלון עם אנשים שנכנסים לשם, הוא נדרש לעשות בדיקת PCR, ואם הוא מתחת לגיל 12 - הוא גם זכאי לבדיקה הזאת ללא תשלום.

תמי סלע: בתקנות של חינוך זאת לא הייתה הגישה.

תמי סלע: לא תמיד זאת החלטה שלו אלא לפעמים זאת החלטה של הוריו ומכל מיני סיבות כאלה ואחרות.

תמי סלע: אפשר לייצר הפרדות גם באכסניות נוער ופשוט צריך לשבת על זה ולייצר את החריג, בדיוק כמו שעשו במוזיאונים.

תמי סלע: היום הייתה ישיבה בוועדת החינוך והעמדה של משרד החינוך הוצגה לפי הם בעד לייצר את החריג הזה.

אילנה גנס: מבחינה אידיאולוגית יש לזה היתכנות לחלוטין.

סימון דוידסון: יש לי שאלה.

סימון דוידסון: אם אנחנו עושים טקס בבית ספר לציון יום מסוים ומכניסים את כל בית הספר לאולם, זה מותר, נכון?

סימון דוידסון: יכולים לעשות את זה.

אילנה גנס: יש חללים סגורים.

אילנה גנס: כל עוד זה עומד בהגבלות התקהלות בחלל סגור, אין בעיה.

סימון דוידסון: יכולים לעשות את זה.

אילנה גנס: כן.

סימון דוידסון: הציפייה והמחשבה שבבית הספר אין התקהלויות, היא לא נכונה.

אילנה גנס: נשמח לקבל רשימה מסודרת של צרכים ושל בקשות.

אילנה גנס: נבחן אותה.

תמי סלע: רצינו לדעת ממשרד החינוך לאיזה פעילויות הילדים צריכים לצאת ובהתאם לזה לבנות את החריג, היכן אפשר והיכן לא ולהסביר את זה, אבל אי אפשר לגלגל את זה מוועדה לוועדה כבר במשך שבועות.

גלעד קריב: אני לא יודע אם זה גולגל מוועדה לוועדה.

גלעד קריב: ראשית, זאת פעם ראשונה שזה מגיע אלי.

סימון דוידסון: בוועדת החינוך זה היה שלוש פעמים.

גלעד קריב: כן אבל אני גם רוצה בהקשר הזה לומר משהו.

גלעד קריב: בתרבות עבודה בתוך הכנסת ובממשלה, לפעמים חברי כנסת מהקואליציה או מהאופוזיציה מעלים צורך.

גלעד קריב: חבר הכנסת דוידסון הוא זה שהוביל את העיסוק כאן בוועדה בהקלות במסגרת התו הירוק על מקומות שהם ספורט.

גלעד קריב: בריכות וכולי.

גלעד קריב: שונה הדבר כשיש משרד ממשלתי אחד שמאתר צורך וצריך לדבר עם המשרד השני.

גלעד קריב: עם כל הכבוד, זה בסדר גמור שזה עובר דרך ועדות הכנסת אבל המחשבה הזאת שוועדת כנסת היא הפורום בו משרד ממשלתי אחד מדבר עם משרד שני, היא קצת מוזרה, עם כל הכבוד.

גלעד קריב: אם משרד החינוך כל כך חושב שיש כאן בעיה דרמטית, שר הבריאות ושרת החינוך נפגשים פעם בשבוע.

גלעד קריב: אין בעיה להציף גם את הדברים האלה כאן, כבר פתרנו בעיות בין משרדים בחלל הוועדה.

גלעד קריב: פעם ראשונה שהנושא הזה מגיע לשולחננו ואני מבקש תשובה לגבי עמדת משרד הבריאות ולא לחכות שבועיים.

אילנה גנס: אין לנו בעיה לבחון את הבקשה.

גלעד קריב: אני מבקש לקבל התייחסות שלכם.

גלעד קריב: אני מבקש לקבל תשובה ברורה לגבי היכולת לקבוע חריג דומה לחריג שמצוי במוזיאונים ביחס למקומות אחרים שחל בהם תו ירוק ושיש בהם פעילות חינוכית.

גלעד קריב: על פניו בגדול דומני שמדובר באכסניות נוער ובמתקני הלנה במסגרת טיולי בתי ספר.

גלעד קריב: הסוגיה השנייה היא תיאטראות ודברים מן הסוג הזה.

גלעד קריב: סעיף (7), מקום שמתקיימים בו אירוע ספורט או אירוע תרבות.

גלעד קריב: אם זה מחייב גם קביעת הגבלות - החריג יכול לעבוד עד התכנסות של מאה אנשים - אז תאמרו ואז התיאטראות ידעו שהם יכולים לארח כיתות.

גלעד קריב: אבל גם כאן תמי, אני רוצה לומר לך משהו.

גלעד קריב: מה עושים המנהלים ומה מכוונים את המנהלים לעשות – זאת לא ועדת חינוך וזאת לא ועדת החוקה.

גלעד קריב: זה גם לא משרד הבריאות.

גלעד קריב: שמנכ"ל משרד החינוך יוציא הנחיות לגבי איך מתמודדים עם פעילות חוץ בית ספרית בתקופה הזאת.

גלעד קריב: הנה, ביקשנו את זה.

גלעד קריב: נקבל התייחסות של משרד הבריאות להפעלת החריג לגבי בתי ספר.

גלעד קריב: אני כן רוצה לומר - ואני אומר את זה שוב בזהירות - שאי אפשר להתעלם מהעובדה שקיים מגנון של בדיקות.

גלעד קריב: אני לא נכנס כרגע לסוגיית העלות.

גלעד קריב: אני חושב שראוי – וגם זאת בקשה – למצוא פתרון לעלות הבדיקות לפעילות בית ספרית.

גלעד קריב: אנחנו עדיין נמצאים במשטר שבו הורים בוחרים לא לחסן את הילדים שלהם וזה בסדר גמור אבל אם עכשיו יש יציאה מהפעילות השגרתית לאכסניית נוער ללינה של כל השכבה, שילכו לעשות בדיקה.

גלעד קריב: אם יש נתונים אפידמיולוגיים שעדיין תומכים ברעיון שהתקבצות גדולה בחלל סגור יותר מסוכנת, אנחנו מכבדים את האוטונומיה של ההורים שהילד לא יתחסן אבל מכאן להגיע לאמירה שגם צריך לוותר על דרישת הבדיקה?

גלעד קריב: למה?

גלעד קריב: בואו נחשוב גם על האינטרסים של ילדים שכן חיסנו אותם.

תמי סלע: זאת לא הייתה הגישה.

תמי סלע: יש הוראה לגבי טיולים גם עם לינה ועשו שם הבחנה מפורשת בין חינוך פורמלי לבין חינוך בלתי פורמלי.

תמי סלע: בחינוך בלתי פורמלי כן דורשים בדיקות ובחינוך הפורמלי הגישה הכללית היא שלא עושים הבחנות גם בתוך בית הספר, כשהם שוהים ביחד גם בהפסקות.

תמי סלע: אפשר לחשוב על זה מחדש ואני לא בטוחה שהתחלואה כרגע מצדיקה את זה כי כן יש אמירה שבשירותים בסיסיים כמו חינוך מוצאים דרכים אחרות לצמצם את התחלואה ולהגן על הילדים.

גלעד קריב: אני לא אכנס לדיון שהיה בוועדת החינוך ואנחנו גם לא בקיאים מספיק אבל צריך גם לקבל את העובדה שיש הבדל בין הפעילות השגרתית של בית הספר שצריך לקיים אותה, לתמוך בה ולקחת בה סיכונים ובסופו של דבר – אנחנו מכירים את זה מבתי הספר של הילדים שלנו – רוב היום הם יושבים בחלל סגור עם כיתה מסוימת.

גלעד קריב: כשהם בהפסקות וכולי, זה בחלל פתוח.

גלעד קריב: נכון, יש כאן שאלה של טקסים באולם הספורט וכולי, אבל אנחנו יודעים שבית ספר מתנהל בשגרה כשרוב הזמן אתה עם כיתתך.

גלעד קריב: אפשר לבוא ולומר האם מצב התחלואה מצדיק אמירה שכאשר נוסעת כל השכבה ולנה ביחד יומיים באכסניית נוער, האם לגיטימי לבקש בדיקה ממי שהתחסן או לא.

גלעד קריב: אבל, ראשית, הדיון לא צריך להיעשות כאן אלא בעיניי הוא צריך להיעשות קודם כל בדיון בין השרים ובין הצוותים שלהם.

גלעד קריב: זה דיון שהוא בטריטוריה של הממשלה.

גלעד קריב: לגופם של דברים, אני מבקש התייחסות ברורה של המשרד להכנסת החרגות ביתר סעיפי התו הירוק במקרה של פעילות חינוך פורמלי.

גלעד קריב: אני חושב שאתם יכולים להתגמש כאן בחלק גדול.

אילנה גנס: אין ספק שאפשר למצוא פתרונות לכל.

אילנה גנס: כל מה שביקשנו זה לקבל רשימה מסודרת כדי שנוכל לבדוק אותה, כולל משמעויות רוחביות של החלטות כאלה ואחרות.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: תמי, בין אם דרך ועדת החינוך או בין אם דרך משרד החינוך, אני מבקש שיישלח מכתב.

גלעד קריב: אני בכל מקרה מבקש גם את העמדה כדי שלא יהיה מצב שעוד שבועיים תאמרו שלא שלחו אליכם מכתב.

גלעד קריב: עלתה כאן סוגיה שקשורה בתו הירוק ואני מבקש לקבל התייחסות אם אפשר להרחיב את חריג מוזיאון לפעילות פורמלית גם במקומות האחרים.

גלעד קריב: אם אתם רוצים לשים שם הגבלה על גודל הקבוצה, אז תציעו.

נרמין ברהום: לעניין פעילות תרבות שזה בעצם תיאטרון, היום קיימת האפשרות שייכנסו 50 צופים למקומות של הושבה בלבד שזה גודל של כיתה.

גלעד קריב: כן, אבל אנחנו יודעים איך קורות הפעולות האלה.

תמי סלע: הם דורשים מהם.

תמי סלע: יש הרבה מקרים שדיווחו לנו שבתי ספר דורשים.

תמי סלע: אם זה אפשרי, צריך לתת את ההנחיה.

תמי סלע: זה משרד החינוך.

נרמין ברהום: יש עוד מגבלת התקהלות בבתי הספר בטקסים של עד 50 אנשים במתחם סגור וזה משהו שגם צריך לציין כי טקס לא יכול להתקיים עם כל השכבות.

גלעד קריב: אם הטקס בפנים.

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: אני מבקש שבהקשר הזה אתם תשקלו גם את הנושא הזה של מגבלת ההתקהלות בתוך מסגרות החינוך הפורמלי.

גלעד קריב: לבוא ולהגביל התכנסות בתיאטרון לך-50 ילדים, זה אומר לתיאטרון לפשוט את הרגל.

גלעד קריב: תיאטרון לא מעלה הצגה בשביל כיתה אחת.

גלעד קריב: יכול להיות שהאמירה שאם יש אולם של 300 מושבים, תכניסו 150, נחזור למרווח של כיסא בין ילד לילד.

גלעד קריב: אני מבקש שתחשבו על העניין הזה.

גלעד קריב: אני מבקש לקבל את העמדה שלכם.

גלעד קריב: אני אומר שוב שבסיבוב הבא של התקנות ביום שלישי בעוד שבועיים יצטרך להיות לפחות ראשית מענה לסוגיה הזאת.

גלעד קריב: אל תביאו עוד פעם את התקנות בלי כל התייחסות לנושא הזה.

גלעד קריב: אם זה עלה שלוש פעמים בוועדת החינוך, בשלב השעה.

גלעד קריב: גם אם לא נפתור את הכול בבת אחת, משהו חייב להיות בהתקדמות הנושא הזה.

אילנה גנס: אין לנו בעיה להתקדם עם הנושא ולבחון אותו.

אילנה גנס: כל מה שביקשנו זה לקבל רשימה מסודרת.

גלעד קריב: אין בעיה.

גלעד קריב: אני גם אעביר לכם את מספר הטלפון של ראש המטה של שרת החינוך.

גלעד קריב: בעיניי זאת התדיינות פנים ממשלתית.

גלעד קריב: אני שמח לעזור אבל שייסגר במסדרונות הממשלה ולא במסדרונות הכנסת.

גלעד קריב: כשזה יגיע אלינו לאישור, צריכה להיות כאן התקדמות.

גלעד קריב: אין לי בעיה להזמין לכאן בפעם הבאה את נציג משרד החינוך אבל נראה לי קצת מיותר.

גלעד קריב: גברתי היועצת המשפטית, יש עוד משהו שרצית להעלות?

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: עורך הדין פסטרנק באמצעות ה-זום, בבקשה.

אורן פסטרנק: תודה רבה כבוד היושב ראש.

אורן פסטרנק: מספר מלים קצרות בנושא האחרון כי זה גם נושא שריכזנו תחת מחאת הריבון כי עלו המון בעיות מהציבור בנושא החינוך.

גלעד קריב: מחאת חלק מהריבון.

אורן פסטרנק: אנחנו נקראים מחאת הריבון.

גלעד קריב: אני מנצל את זכותי לומר הערת ביניים.

גלעד קריב: הריבון מורכב מתשעה וחצי מיליון אזרחים.

אורן פסטרנק: חד משמעית.

אורן פסטרנק: בכל מקרה, אנחנו מציעים גם לחברי הכנסת, לך כבוד היושב ראש ולכל הנוכחים, לראות בנו צינור של מידע שיכול גם להועיל ואין שום בעיה להיות אתנו בקשר כדי לקבל מידע.

אורן פסטרנק: אני אעזור לגברת גנס ברשימת המקומות הנדרשים מבחינת נושא החינוך של יציאה לפעילות.

אורן פסטרנק: מדובר בתיאטראות, בבתי קולנוע, בבתי מלון ואירוח, במתקני ספורט.

גלעד קריב: עורך דין פסטרנק, דומני שהם לא זקוקים לקבל ממך את רשימת המקומות אלא הם זקוקים להבנת המדיניות של משרד החינוך.

גלעד קריב: עם כל הכבוד, זה תפקידו של משרד החינוך.

אורן פסטרנק: ברור לי.

אורן פסטרנק: משפט אחרון שסוגר את הסוגיה.

אורן פסטרנק: רק להבהיר.

אורן פסטרנק: לא מדובר בתקנות דרכון ירוק, לדוגמה תיאטרון הקאמרי בשעות הערב.

אורן פסטרנק: זה לא שמביאים לשם כיתה ומערבבים עם הקהל הרחב.

אורן פסטרנק: אלה פעילויות בשעות היום כאשר התיאטרון סגור ומי שנכנס לשם זה לא הקהל הרחב אלא רק תלמידי בתי הספר.

אורן פסטרנק: כלומר, יש כאן הפרדה מבחינת העניין האפידמיולוגי.

אורן פסטרנק: אני אסתפק בזה.

אורן פסטרנק: סיכמנו את הנושא יפה מאוד ובוא נתקדם לסוגיה הבאה שהיא הקריטית ביותר והיא נושא דרישת הנתונים.

אורן פסטרנק: פניתי אליך כבוד יושב ראש הוועדה ושלחתי גם מכתב מקביל לשר הבריאות כדי לקבל את הנתונים האלה ועירבתי גם את יושב ראש ועדת הבריאות שאני חושב שגם היא צריכה להיות מעורבת בנושא של דרישת הנתונים האלה.

אורן פסטרנק: צודק כבוד היושב ראש בבקשה שלו שאנחנו גם נפעל בערוצים ישירים לדרישת הנתונים מול משרד הבריאות.

אורן פסטרנק: בכל מקרה, אני אומר מה אנחנו מנסים להבהיר וחשוב לומר את המשפט הזה לפני שאני יורד לפרטים של הנתונים.

אורן פסטרנק: אנחנו עדיין לא יודעים – ורק כשנקבל את הנתונים נדע – יש בערך, שניים או שניים וחצי מיליון אזרחים וזו כמות אדירה של אזרחים שנחשבים כרגע לא מחוסנים.

אורן פסטרנק: הגיע הזמן שהשלטון יפסיק להתייחס לציבור הזה כאל ציבור שאולי הוא לא במודעות או שהוא לא מעודכן או שהוא לא מבין או שהוא הזוי.

אורן פסטרנק: מדובר באנשים שבוחרים בחירה מתוך מודעות מאוד מאוד גבוהה ומתוך רצון להתנגד לאי השקיפות בשלטון ולדרוש מהשלטון לשנות את דרכיו, להציג את הנתונים הן לגבי כל הנושא של הקורונה, כמה מתו, כמה לא מתו, כמו בקשתה של חבר הכנסת יפעת אשא ביטון בכנסת הקודמת שעד עכשיו היא לא נענתה.

אורן פסטרנק: הפרוטוקולים החסויים, דיוני הצט"ם הסגורים, ההסכמים המושחרים, דיווחים של תופעות לוואי, מעל 7,000 דיווחים שהוסתרו לכאורה ושלחתי מכתב בנושא ליועץ המשפטי כדי לפתוח בבדיקה של הנושא.

אורן פסטרנק: אין מערכת דיווח וולנטרית דו צדדית, ניטור ובקרה אחר תופעות הלוואי.

אורן פסטרנק: לכן הציבור הזה לא משתף פעולה.

אורן פסטרנק: לא רק שהוא לא מוכן לקחת את הזריקות אלא הוא גם לא מוכן לעשות את הבדיקות וחשוב שפעם אחת השלטון יבין את הנקודה.

אורן פסטרנק: זה לא שאנשים סתם לא מוכנים לעשות את הבדיקות ומתנגדים אלא זאת התנגדות עזה.

אורן פסטרנק: מדובר בהתנגדות של ציבור, של 2.5-2 מיליון אנשים שאומר לשלטון לעצור.

אורן פסטרנק: אנחנו רוצים את הנתונים.

אורן פסטרנק: אתם רוצים.

אורן פסטרנק: אתם רוצים את שיתוף הפעולה שלנו, אתם רוצים שנלך לקבל זריקות, אתם רוצים שנעשה בדיקות – תנו לנו את המידע.

אורן פסטרנק: אני אעצור כאן את ההקדמה ואני אגש לנתונים תכל'ס שחסרים לנו כדי להבין ומדוע לפי דעתנו המידע שמוצג כרגע על ידי משרד הבריאות הוא שגוי והוא גם מטעה.

אורן פסטרנק: אני אסביר בקצרה.

אורן פסטרנק: כדי להעריך את סיכון ההידבקות בקורונה של כל קבוצת אוכלוסייה - מחוסנים, לא מחוסנים, מחוסני מנה שלישית, מחלימים - אנחנו צריכים להשוות את שיעור המאומתים היומי מקרב הקבוצות השונות שעכשיו מניתי כאשר מספר הנבדקים מכל קבוצה תואם את חלקה היחסי מקרב הציבור.

אורן פסטרנק: ברגע שזה לא קורה, הנתונים לא שווים את הנייר עליו הם כתובים.

אורן פסטרנק: דוגמה פשוטה.

אורן פסטרנק: נגיד שהיו רק שתי קבוצות אוכלוסייה בישראל, מחוסנים ולא מחוסנים.

אורן פסטרנק: אם 55 אחוזים מהציבור נחשבים מחוסנים היום, נניח, ו-45 אחוזים לא מחוסנים – 55 אחוזים מהבדיקות צריכות להיות מציבור שהוא מחוסן ו-45 אחוזים מהציבור שהוא לא מחוסן.

אורן פסטרנק: מאחר שזה לא המצב, בגלל שלא מחוסנים הם אלה שנבדקים יותר כי הם נדרשים להציג את הבדיקות בכניסה למקומות, המחוסנים לא נדרשים לבדיקות וזאת המדיניות, אז צריך לעשות שקלול.

אורן פסטרנק: משרד הבריאות יודע היטב לעשות את השקלולים האלה, הוא עשה אותם היטב כשהיה צורך לשקלל את הצד ההפוך.

אורן פסטרנק: לדוגמה, בחודשים של תחילת הגל הקודם, כשנוצר מצב בבתי החולים שהיה מספר חולים קשה מקרב המחוסנים והלא מחוסנים.

אורן פסטרנק: השתנתה תצורת ההצגה באתר משרד הבריאות ועברו לשדר את זה לפי אחד ל-100 אלף כדי להראות שגם אם יש 100 חולים קשים מקרב מחוסנים ו-100 חולים קשים מקרב לא מחוסנים, זה לא אומר כלום וצריך לשקלל את זה כי מספר הלא מחוסנים הוא שביעית ואז יראו שבעצם האחוז שלך הוא יותר גבוה להיות חולה קשה אם אתה לא מחוסן.

אורן פסטרנק: עכשיו כנראה נדרש המצב ההפוך ומשרד הבריאות לא עושה את זה.

אורן פסטרנק: הוא לא מציג את מספר הנבדקים מקרב כל קבוצת אוכלוסייה ולכן כל הפרסומים בנוגע למספר המאומתים מקרב מקבלי הבוסטר, זאת גם טעות וזה גם מטעה את הציבור וזה מסוכן.

אורן פסטרנק: אני לא מדבר על הזכויות של הציבור הלא מחוסן שנרמסות זכויותיו כי לוקחים לו את הדרכון הירוק אלא אני מדבר על עניין בריאותי.

אורן פסטרנק: הציבור המחוסן פשוט חי באילוזיה שמי שמשלה אותו זה משרד הבריאות.

אורן פסטרנק: הוא אומר לו אתה בטוח, הסיכוי שלך להיות מאומת הוא ממש ממש נמוך, הוא היום באזור ה-10 אחוזים או 13 אחוזים במחוסנים בתוקף, כאלה שקיבלו מנה שנייה ושלישית, וזה פשוט לא נכון.

אורן פסטרנק: אנחנו מבקשים להציג את המידע כי מי שמציג מידע לא נכון, צריך להבין שיש לו אחריות לבריאות הציבור.

אורן פסטרנק: זה מאוד מאוד רגיש.

אורן פסטרנק: אנחנו דורשים משהו פשוט מאוד.

אורן פסטרנק: שיגידו לנו, שיעבירו את הנתונים כמה נבדקים יש וכמה מאומתים יש מכל קבוצת אוכלוסייה.

אורן פסטרנק: מנה ראשונה, מנה שנייה, מנה שלישית, מחלימים ללא זריקה, מחלימים עם זריקה, לא מחוסנים.

אורן פסטרנק: למשרד הבריאות יש את מלוא הנתונים.

אורן פסטרנק: צריך גם הכמות באוכלוסייה של האנשים האלה.

אורן פסטרנק: כלומר, אנחנו רוצים אחת ולתמיד לדעת את הסוד הכי כמוס במדינת ישראל היום והוא כמה אנשים יש בדיוק והם מחלימים, מחלימים עם זריקה, בלי זריקה.

אורן פסטרנק: למה חשוב לנו לדעת את הנתונים האלה?

אורן פסטרנק: כדי לעשות את אותו שקלול כי משרד הבריאות לא עושה אותו.

אורן פסטרנק: אז אנחנו בעצמנו נעשה אותו.

אורן פסטרנק: יש לנו סטטיסטיקאים, מדענים, אנשים שיודעים לעשות את החישובים.

אורי מקלב: ואז לדעתך מה יהיה?

אורי מקלב: מה לדעתך תהיה התוצאה?

אורן פסטרנק: לדעתי התוצאה ברורה לחלוטין.

אורן פסטרנק: מי הולך להיבדק היום?

אורן פסטרנק: כשיש 100 אלף בדיקות ביום, כמה אתם חושבים שמתוך הנבדקים האלה הם מחוסני בוסטר?

אורן פסטרנק: הרי ברור שזה אחוז נמוך.

אורן פסטרנק: מציגים את זה כאילו 10 אחוזים הם מאומתים אבל זה מטעה את הציבור.

אורן פסטרנק: זה לא נכון.

אורן פסטרנק: אם ישקללו את הנתונים, נגלה שמחוסני הבוסטר נדבקים בכמות הרבה יותר גבוהה ממה שמציג משרד הבריאות.

אורי מקלב: לדעתך יישאר פער?

גלעד קריב: אנחנו צריכים להתקדם לעבר הקראה.

אורי מקלב: עדיין יהיה פער לטובת המחוסנים?

אורן פסטרנק: אני מחדד את דבריי.

אורן פסטרנק: חשוב להגיד את זה כדי שדברים לא יצאו מהקשרם.

אורן פסטרנק: אנחנו לא מדברים על המועילות החיסונית.

אורן פסטרנק: אנחנו לא מדברים כרגע אם החיסון ימנע מחלה קשה או לא ימנע מחלה קשה, אנחנו לא בדיון הזה.

אורן פסטרנק: אנחנו בדיון על מספר המאומתים וזה רלוונטי לדרכון הירוק.

גלעד קריב: אתה תמיד מוזמן לחדר הוועדה לדיונים.

גלעד קריב: זאת דרך המלך.

אורן פסטרנק: רציתי להגיע ואני מקווה שאחרי שאני אסיים את הדברים ותבינו אותם וזה ישתנה, בפעם הבאה אוכל להגיע כי הכרזתם על הדיון רק אתמול ובגלל שאני מחלים, אני צריך לעשות בדיקה ואי אפשר לעשות אותה עד מחר ונמנעת הזכות שלי להגיע ולשבת בחדר הוועדה בגלל החלטה וולנטרית שלא כחוק, שאין בה סמכות של קצין הכנסת.

גלעד קריב: לכן אנחנו מאפשרים לך לדבר ב-זום.

גלעד קריב: היא כן מוגדרת בחוק כי החוק מעניק סמכויות.

גלעד קריב: לדעתך לא, לדעתי כן.

אורן פסטרנק: תראה לי את סעיף החוק.

גלעד קריב: מחריג את הכנסת ומעניק את הסמכויות למנהל הכללי של המוסד.

גלעד קריב: עורך הדין פסטרנק, לכן אנחנו מאפשרים לך לדבר ב-זום.

גלעד קריב: רוב הדיונים שלנו או יש כאן דיוני מעקב שנקבעים מספיק זמן מראש בנושא הקורונה.

גלעד קריב: פשוט בשעה 11:00 צריכים לסיים את הדיון.

אורן פסטרנק: אם כן, אני אתקדם.

גלעד קריב: בבקשה.

גלעד קריב: עוד דקה אחת.

אורן פסטרנק: ממש במהירות.

אורן פסטרנק: אני לא רוצה לנקוב באחוז.

אורן פסטרנק: שאל אותי חבר הכנסת מקלב – אני לא רואה כי ב-זום לא רואים אלא רק שמעתי אותו - אבל אני לא רוצה להגיד איזה אחוז זה יהיה כי אנחנו לא עוסקים בתיאוריות אלא רק בעובדות.

אורן פסטרנק: לכן אני מבקש את הנתונים האלה באופן מיידי.

אורן פסטרנק: ברור לי כשמש שהנתון הזה יעלה בצורה משמעותית לא באיזה אחוז קטן ויש לזה משמעות לכל נושא הדרכון הירוק.

אורן פסטרנק: אני מתקדם כי זמננו קצר.

אורן פסטרנק: הנושא של מחלימים הוא מאוד קריטי בהיבט הנתונים.

אורן פסטרנק: אני כבר חודשים מדבר על זה כאן בוועדה.

אורן פסטרנק: אני בעצמי מחלים ולא קיבלתי את הזריקה בגלל אי השקיפות של השלטון בנושא הזה.

אורן פסטרנק: לא יתכן ששוללים ממני ומציבור אדיר של מאות אלפי אנשים את הזכויות בגלל שלא לקחנו זריקה כשלמעשה מה אנחנו מגלים אתמול?

אורן פסטרנק: שיש מחקר של שיבא שקובע ששנה לפחות מההחלמה המחלימים לא מסוכנים ולא צריכים לקחת את הזריקה.

אורן פסטרנק: בעצם מישהו קיבל החלטה ובמשך חודשים נשללו זכויות של אנשים שלא בצדק וזה היה נמנע אם הייתה שקיפות.

אורן פסטרנק: אם הייתה שקיפות והנתונים שאני מבקש היו מוצגים, זה היה פשוט ללעג ולקלס כי היינו יכולים להראות שאחוז המאומתים מקרב המחלימים הוא פחות מאחוז ביום - זה מה שיתגלה להערכתי כשהנתונים יוצגו - כאשר מנגד מחוסני הבוסטר, להערכתי אין מצב שזה יהיה פחות מ-30 אחוזים.

אורן פסטרנק: כלומר, הפער הוא משמעותי והוא יצעק לשמים.

אורן פסטרנק: אי השקפות היא הרעה החולה, היא זו שגורמת לאי שיתוף הפעולה של הציבור.

אורן פסטרנק: אני עובר לנושא הבא.

גלעד קריב: רגע.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: סליחה.

גלעד קריב: עורך הדין פסטרנק, סליחה.

גלעד קריב: זמן הדיבור הסתיים.

גלעד קריב: תהיה עוד פגישה.

גלעד קריב: יהיו לפחות שני דיוני קורונה בשבוע.

אורן פסטרנק: אולי רק להציג את נושא הבדיקות הסרולוגיות.

גלעד קריב: אני מבין אבל זמננו תם ואני צריך להצביע על תקנות.

גלעד קריב: אני לא אומר את הדברים כדי לסיים את הדברים שלך.

גלעד קריב: לדיון הבא אתה מוזמן להצטרף.

גלעד קריב: אני לא מוכן לא לאפשר למשרד הבריאות, אם הוא רוצה, להגיב מחמת חוסר זמן.

גלעד קריב: חבריי, עוד לפני משרד הבריאות, אני רוצה לומר שאתה יודע את עמדתי בסוגיית שקיפות הנתונים.

גלעד קריב: אני לא אוחז בדעתך לגבי הסיבות לאי שיתוף הפעולה של הציבור.

גלעד קריב: יש שיתוף פעולה משמעותי בהיבטים רבים של הציבור הישראלי.

גלעד קריב: אני חושב שרמת האמון שמערכת הבריאות הציבורית זוכה לה בחברה הישראלית היא רמת אמון גבוהה גם היום, אחרי שנתיים של התמודדות עם המגפה.

גלעד קריב: אני מציע שארגונים אזרחיים שעושים פעולה מאוד חשובה, ואני מברך על הפעולה שלך, לא יתיימרו לדבר בשם כל הציבור שבוחר בחירות ולקבוע כאן אמירות נחרצות.

גלעד קריב: לפחות לטעמי אם קיימים מוקדים של אי אמון, הם לא רק בשל מדיניות הממשלה אלא גם בשל פעילות מאוד לא ראויה של הפצת הכפשות, חצאי אמיתות ושקרים שלמים.

גלעד קריב: אני כמובן לא מטיח את זה בך כי אני לא חושב שזה קשור בך, אבל לא כדאי להתעלם מסל המהלכים ולהעמיס את הכול בהקשר הזה רק על כתפיה של מערכת הבריאות הציבורית.

גלעד קריב: בעיניי זו הצגה חלקית של הדברים.

גלעד קריב: כל זה לא קשור לעובדה ששקיפות היא אבן יסוד בשיטה שלנו וכך צריך להיות.

גלעד קריב: אני מבקש שתפנה את המכתב שהעברת אלי לא בהעתק אל שר הבריאות.

גלעד קריב: הכתובת לדרישת מידע היא מהרשות המבצעת.

אורן פסטרנק: כך עשיתי.

גלעד קריב: מצוין.

גלעד קריב: אני מזכיר גם שיש דרכים פורמליות שמתחייבות מחוק חופש המידע.

אורן פסטרנק: לפי חוק חופש המידע.

גלעד קריב: מצוין.

גלעד קריב: כשלא מקבלים סעד, הדרך לבתי המשפט בהקשר הזה פתוחה.

גלעד קריב: עורך דין פסטרנק, לעת הזאת סיימנו את הדיון.

גלעד קריב: אפשר לחדש אותו במפגש הבא.

גלעד קריב: אני כבר עמדתי על זה שאת הנתון הזה של אחוז המאומתים מתוך סך הנבדקים פר קבוצה, זה נתון שאני מבקש לקבל.

גלעד קריב: אני מבקש לראות את הממצאים בהקשר הזה בשבוע הבא ואני אשמח גם לשמוע התייחסות שלכם להצגה שוטפת של הנתון הזה.

גלעד קריב: הודעתי גם שנקיים דיון שבו נציג מחדש את הסימוכין האפידמיולוגי למדיניות התו הירוק.

גלעד קריב: יצטרכו להידון כאן מחדש.

גלעד קריב: אני שמח שאין ויכוח עם עורך הדין פסטרנק על סוגיית קושי התחלואה של הלא מחוסנים.

גלעד קריב: עורך הדין פסטרנק גוזר קשר ישיר ובלעדי בין שיעורי ההידבקות לבין מדיניות התו הירוק.

גלעד קריב: אני חושב שזה לא הרציונל היחיד לתו הירוק.

גלעד קריב: אני חושב ששאלת היכולת של המדינה להתמודד עם תחלואה קשה היא שאלה לגיטימית אבל אנחנו נעשה על זה דיון יותר מסודר.

גלעד קריב: עורך הדין פסטרנק, לא.

גלעד קריב: עם כל הכבוד, יש כאן זכות דיבור, יש לוחות זמנים ובדיון הבא תקבל פעם נוספת את זכות הדיבור.

גלעד קריב: אתה גם תמיד מוזמן להשיג על דבריי ודברי אחרים בכתב אבל קולך יישמע בדיון הבא.

גלעד קריב: אני רוצה לסכם.

גלעד קריב: אילנה, אני מבקש התייחסות שלכם לנושא של החינוך שעלה כאן.

גלעד קריב: בדיון הבא אני רוצה לראות את הצגת הנושא של המאומתים מקרב המחוסנים ולא אל מול שיעורם באוכלוסיית הנבדקים.

גלעד קריב: אנחנו רוצים את הנתונים האפידמיולוגים לגבי ההצדקה לדרישת הזריקה מהמחלימים.

גלעד קריב: יש כאן מחקרים חדשים וכולי ונרצה גם לשמוע עליהם.

גלעד קריב: אני אומר כאן בוועדה – זה לא עניין שלכם - שיתקיים כאן דיון בנושא מתווה התיירות והפיצוי של הממשלה במסגרת חובת הדיווח לוועדת החוקה על ההשפעה המשקית.

גלעד קריב: המצב הנוכחי הוא בלתי נסבל וחייבים לראות איך ממצים את תהליך מציאת הפתרון.

גלעד קריב: אנחנו ניפגש בשבוע הבא עוד פעם בענייני הקורונה כי יהיו עוד תקנות וכולי.

גלעד קריב: אני מזכיר שאנחנו צריכים גם להתחיל לטפל בהתקנת החוק החדש וגם את זה אנחנו נעשה.

גלעד קריב: נתחיל לטפל בזה בשבוע הבא.

גלעד קריב: גברתי היועצת המשפטית, הקראה.

ניצן רוזנברג: הצעת תקנות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות של מקום ציבורי או עסקי והוראות נוספות) (תיקון מס' 13), התשפ"ב-2021 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 4, 6, 7, 8, 9, 12, 23, 24, 25 ו-27 לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש"ף-2020 (להלן – החוק), ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, ולאחר שהתקיים האמור בסעיף 4(ד)(1) לחוק, מתקינה הממשלה תקנות אלה:

ניצן רוזנברג: בתקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה (הגבלת פעילות של מקום ציבורי או עסקי והוראות נוספות) התשפ"א-2021, בתקנה 15, במקום "ה' בטבת התשפ"ב (9 בדצמבר 2021) או עד לסיום תקופת תוקפו של חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש"ף-2020, לפי המוקדם מביניהם" יבוא "י"ט בטבת התשפ"ב (23 בדצמבר 2021)".

ניצן רוזנברג: כאן כתוב י"ט בטבת, 23 בדצמבר אבל אתה ביקשת שזה יהיה 21 בדצמבר וכך צריך לפרסם את זה ברשומות.

ניצן רוזנברג: תחילתן של תקנות אלה ביום ו' בטבת התשפ"ב (10 בדצמבר 2021).

גלעד קריב: מי בעד אישור התקנות?

גלעד קריב: אורי מקלב הוא חבר הוועדה.

גלעד קריב: אושר

גלעד קריב: התקנות אושרו פה אחד.

גלעד קריב: תודה רבה לכולם.

גלעד קריב: סוף שבוע נעים.