ועדת הכלכלה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 111, 2021-12-08 09:00

מיכאל ביטון: בוקר טוב לכולם, אנחנו מתחילים ישיבה חשובה מאוד בתוך מסגרת החוק, שמחייב את מנכ"ל משרד התשתיות לדווח לנו על ההתקדמות בתחום האנרגיה המתחדשת.

מיכאל ביטון: אנחנו גם נציג את מסגרת החוק ואת הנוסח שלו תכף, אבל מעבר לחובה החוקית להציג באופן סדור לכנסת ישראל את העמידה ביעדים של הממשלה בסוגיית האנרגיה המתחדשת, כמה דברים פתיחה.

מיכאל ביטון: מדינת ישראל, לפני שנים רבות כבר, רצתה לעמוד ביעד של עשרה אחוזי אנרגיה מתחדשת כבר ב-2020.

מיכאל ביטון: 2020 חלפה והיעד בושש לבוא, ובמידה מסוימת לפעמים מדובר היה בהצהרות חסרות תוכן ביחד למעשים וביחס לנחישות של הממשלה.

מיכאל ביטון: אבל זה סיפור היסטורי.

מיכאל ביטון: מה שיותר מדאיג, זה מה הולך לקרות בשנים הקרובות.

מיכאל ביטון: מדינת ישראל וראש הממשלה חזרו מוועידת האקלים והטילו על משרדי הממשלה לעמוד ביעד של 30 אחוזי אנרגיה מתחדשת עד 2030.

מיכאל ביטון: אם עד היום ניתן היה לקרוא למה שעשינו באנרגיה מתחדשת "ישראבלוף", אני חושש שאנחנו נקרא ליעד הזה "ישראבלוף XL".

מיכאל ביטון: כי כדי לעמוד ביעד החדש, הממשלה תצטרך לייצר בכל שנה בין שניים לשלושה אחוזים של אנרגיה מתחדשת, בתשע השנים שנותרו, ולא באמת נותרו תשע שנים, נותרו שמונה שנים.

מיכאל ביטון: שמונה שנים ואנחנו ביעד של שבעה אחוזים עכשיו, ויש לנו עוד 23 אחוזים לייצר כדי לעמוד ביעד הממשלתי.

מיכאל ביטון: 23 חלקי שמונה מתקרבים לבין שניים לשלושה אחוזים כל שנה.

מיכאל ביטון: זה אומר הגברה דרמטית של מערכת הייצור הממשלתית, הסרת חסמים, ועמידה ביעדים שהממשלה הציבה לעצמה.

מיכאל ביטון: כשמנסים להסתכל למה אין אנרגיה מתחדשת בישראל, יש לכך כמה סיבות.

מיכאל ביטון: אנחנו נשמע גם בהמשך סקירה מפורטת של דו"ח המ"מ שכתב מתן שחק, והוא יסקור אותו לאחר הצגת מנכ"ל משרד התשתיות.

מיכאל ביטון: ראשית, כמו כל בירוקרטיה ממשלתית, עד שמקבלים אישור לפיילוט או לפרויקט.

מיכאל ביטון: שתיים, תעריפים, ממשלה שהייתה נדיבה מאוד בתעריפים לאנרגיה מתחדשת הלכה והורידה אותם באופן שלעיתים זה הפסיק להיות כלכלי ליזם.

מיכאל ביטון: לא זו אף זו, הממשלה רצתה לעודד טכנולוגיות חדשניות באנרגיה מתחדשת, ודווקא שם לא הייתה נדיבה בתעריף, כדי לעודד את אותם יזמים לקחת סיכון ולהביא טכנולוגיה חדשה.

מיכאל ביטון: לא זו אף זו, גם אם משרד התשתיות רוצה להיות מנהיג בדבר, הוא פוגש חסמים של קרקע ושל כללים אחרים שמשרדים אחרים יצרו בסוגיית האנרגיה המתחדשת, כללים של תכנון, כללים של הקצאת קרקע.

מיכאל ביטון: לדוגמה, הצורך בהסבת קרקע חקלאית לאנרגיה מתחדשת, שבה רמ"י מתנה השבה של שטחים חקלאיים כדי להקצות את האישור לשימוש בקרקע חקלאית לאנרגיה סולרית, וזאת רק דוגמה.

מיכאל ביטון: מדינת ישראל גם הולכת ברוורס באנרגיה מתחדשת.

מיכאל ביטון: לפעמים עושים פרויקט דגל נפלא, שמבטלים אותו למרות שהוא משרת באופן מוחלט ומושלם את היעד של אנרגיה מתחדשת.

מיכאל ביטון: המשרד לאיכות הסביבה יצר את אחד הפרויקטים היפים ביותר שממשלת ישראל עשתה אי פעם, והפרויקט הזה אמר את הדבר הבא: עיריות יקבלו לא מעט כסף, מיליונים, יניחו פאנלים סולאריים על כל מבני הציבור שלהם וגם על מבנים משותפים, והרווח מהחיסכון באנרגיה של החשמל, פרויקט שאני עשיתי אותו בירוחם, הצלחתי לקבל ממשרד הפנים, המשרד לאיכות הסביבה ואחרים 12,000,000 שקלים, כיסיתי את בתי הספר שלי בפאנלים לפני שקיבלתי את הכסף הזה.

מיכאל ביטון: עם הכסף הזה כיסיתי את כל מבני הציבור, נשאר לי כסף אבל לא היו לי גגות, אז בניתי מגרשי ספורט עם גגות של 1,000 מטרים רבועים ועל הגג שמתי גם הצללה וגם פאנל סולארי.

מיכאל ביטון: חסכנו לעירייה מיליון שקלים כל שנה, והתחייבנו בחוזה מול המדינה, שכל המיליון הולך לבלוקים הנטושים לתחזוקה ל-20 שנה.

מיכאל ביטון: גם כיסינו את העיר באנרגיה מתחדשת, גם הלכנו לשכונות הכי פגועות ומתחזקים אותם.

מיכאל ביטון: מה קרה לפרויקט הזה, מרגי?

מיכאל ביטון: נסגר.

מיכאל ביטון: חדשנות, בר קיימא, מאיץ, יוצר מודעות ברשויות, נסגר.

מיכאל ביטון: לא משרד התשתיות סגר, אלא המשרד לאיכות הסביבה.

מיכאל ביטון: פעם אמרו על חינוך, כי אתה בוועדת חינוך, שצריך כפר שלם כדי לחנך ילד אחד.

מיכאל ביטון: צריך ממשלה שלמה לקילוואט לשנה של אנרגיה מתחדשת, משרד התשתיות לא יוכל לעשות את זה לבד.

מיכאל ביטון: הכלל שהטילו עליו הוא שבאמצעות תעריפים החשמל, ייתן תעריף מעט מוגבר ליזמי אנרגיה מתחדשת והם ייצרו.

מיכאל ביטון: אלא, שרשות החשמל אחראית על מחירי החשמל, ואם היא נותנת למישהו תעריף מוגבר, זה עלול להשפיע על מחירי החשמל, אז היא נותנת את זה במשורה.

מיכאל ביטון: זאת אומרת, רוצים לעשות מהפכה חברתית באפס עלויות, לא לממשלה ולא לצרכן.

מיכאל ביטון: אבל, היום שמעתי ממנכ"ל משרד התשתיות בשורה אדירה, שתקציב החדש, כמיליארד שקלים, והוא יציג את זה בפירוט, יוקצו להשקעות באנרגיה מתחדשת.

מיכאל ביטון: כסף אמיתי לתשתיות.

מיכאל ביטון: הדבר הזה יוזיל ליזמים ולא ייקר את התעריף, וייצר התכנות כלכלית גבוהה יותר.

מיכאל ביטון: זאת באמת בשורה מדהימה, ואנחנו בסך הכל מאחלים לליאור שילת, מנכ"ל צעיר ונמרץ שנמצא חמישה שבועות בתפקיד, הצלחה.

מיכאל ביטון: יש לו את מאת ימי החסד של הוועדה להתלבש על המשימות.

מיכאל ביטון: אנחנו רואים שמנשבת רוח רעננה בסוגיית האנרגיה המתחדשת, אבל רוח זה לא מספיק, צריך את השבשבת שקולטת את הרוח.

מיכאל ביטון: צריך את האנרגיה המתחדשת מרוח.

מיכאל ביטון: "הרוח נושבת קרירה, נוסיף עוד קיסם למדורה" אבל לא טוב לנו הקיסם כי הוא מזהם פחמן, אנחנו רוצים את הרוח שתעשה אנרגיה.

יעקב מרגי: שיאשרו רק את הטורבינות רוח.

מיכאל ביטון: בדיוק, עוד טורבינות.

מיכאל ביטון: אתה יודע, יוראי, יש היום חברה ישראלית שעושה רוח בכלל לא באופן הזה שפוגע בציפורים, אלא בתוך גליל שאתה בכלל לא רואה את השבשבת וזה מסתובב ככה.

מיכאל ביטון: אז אפשר לחשוב גם על הסביבה.

מיכאל ביטון: כשטסים מעל אירופה רואים שכולה מרוצפת טורבינות, זה משפיע על ציפורים, אתה צודק, וזה יכול להשפיע על רעשים ועניינים, אבל יש דרכים לעשות את זה, תאמין לי.

יוראי להב-הרצנו: הייתי בעד אם זה היה יותר מפרומיל מהתחזיות של משק האנרגיה המתחדשת.

מיכאל ביטון: נכון, זה שולי, ההערה שלך נכונה.

מיכאל ביטון: רוב האנרגיה המתחדשת מגיעה מהסולארי ומהפוטו וולטאי.

יעקב מרגי: יוראי, גם על הפוטו וולטאי בדרום, ארגוני הסביבה שאני חסיד שלהם, סתם התעקשו ותקעו את זה שנים רבות והפרויקט אולי, אני מקווה שלא יקרוס.

מיכאל ביטון: פוטו וולטאי זה דבר טוב, את מגדל השמש לא היו חייבים לעשות, אפשר לייצר הרבה חשמל נמוך בלי להשפיע על גבהים ועל הנוף וכולי.

מיכאל ביטון: אלה הדברים שנעמיק בהם, זה היה הפתיח.

מיכאל ביטון: אני רק אסכם את דבריי.

מיכאל ביטון: ועדת הכלכלה רואה חשיבות עליונה בעידוד האנרגיה המתחדשת, בהסרת החסמים של הממשלה, ובבקרה על הממשלה, שכשהיא אומרת שב-2030 יהיו 30 אחוזי אנרגיה מתחדשת זה לא "ישראבלוף" אלא זאת תוכנית עבודה מפורטת.

מיכאל ביטון: כמובן שיהיה דיון מעקב בהמשך על כל מה שנשמע כאן היום.

יעקב מרגי: כמו שאמרת משהו לא פחות חשוב, שאם הממשלה מחליטה היום משהו אז שתחליט אותו לאורך זמן, לא כמו שתוך כדי הליכה או תוך כדי תנועה היא משנה את התמריצים ומייצרת אי ודאות.

מיכאל ביטון: עקביות ורציפות לשוק, ויציבות לשוק ולמשקיע שהוא יודע שהתעריף שלו נשמר ולא משחקים איתו.

מיכאל ביטון: אנחנו נשמע את היזמים, נשמע את המארגנים של התחום הזה, נשמע אנשים סביבתיים, יפתח המנכ"ל ינהל את ההצגה שלהם, תנסו להתכנס לכ-20 דקות הצגה, אחריו חמש דקות למ"מ להצגה, אחרי זה חברי כנסת ואנשי מקצוע.

מיכאל ביטון: אנחנו ננסה להיות פה שעתיים, מתוך הזמן הזה, אני יו"ר השדולה לשירות לאומי שנפתחת, אני אצא לחצי שעה ולימור מגן תלם תחליף אותי לחצי שעה, הדיון יימשך ברציפות.

מיכאל ביטון: לפני שמתחילים, היועץ המשפטי רק ייתן את מסגרת החוק ואיך התכנסו פה היום, בבקשה.

איתי עצמון: הדיווח שמוסר היום מנכ"ל משרד האנרגיה הוא בהתאם לחוק משק החשמל.

איתי עצמון: בשנת 2017 נחקק תיקון מס' 14 לחוק, שעניינו הוראת שעה שתחול עד שנת 2030, שבעצם עיקרה עיגון בחוק של תהליכי העבודה הפנים ממשלתיים לגבי יעדים לייצור חשמל באנרגיה מתחדשת.

איתי עצמון: החוק קבע ששר האנרגיה צריך לגבש תוכנית עבודה רב שנתית לעניין ייצור חשמל מאנרגיה מתחדשת, שתכלול פעולות לביצוע בכל שנה לשם עמידה ביעדים לייצור חשמל מאנרגיה מתחדשת שהוחלט עליהם בהחלטת ממשלה משנת 2015.

איתי עצמון: כמו כן, לפי החוק, אמורה לקום ועדה בין-משרדית שכוללת עשרה חברים ממשרדי הממשלה השונים, שתפקידה להגיש לשר המלצות לגבי עמידה באותם יעדים, בין היתר לצמצום ולהסרה של חסמים לייצור חשמל מאנרגיה מתחדשת, בכלל זה חסמי תכנון ומימון, דרכים לצמצום ולהסרה של חסמים להקמת מתקנים לייצור חשמל מאנרגיה מתחדשת.

איתי עצמון: בהתאם לחוק, נקבע כי מנכ"ל משרד האנרגיה אמור לדווח לוועדת הכלכלה של הכנסת אחת לשנה בדיון שהוועדה מקיימת בהשתתפותו, על עמידה ביעדים לייצור חשמל מאנרגיה מתחדשת שנקבעו באותה החלטת ממשלה שכבר עודכנו מאז, על יישום תוכנית העבודה הרב שנתית שגיבש שר האנרגיה, ועל המלצות הוועדה הבין-משרדית שהוגשו לשר לפי החוק, בין אם החליט לקבל את אותן המלצות ובין אם לאו.

איתי עצמון: אז זאת מסגרת הדיון, כמובן שהדיון הוא רחב יותר, כפי שאמר יו"ר הוועדה, אבל הליבה של הדיון זה אותו דיווח לפי חוק.

מיכאל ביטון: והיעד שלו זה שהממשלה תעמוד ביעדים שהיא מצהירה, בינתיים היא לא עומדת והיא רק מגבירה את האתגר של עצמה ביעד החדש.

יוראי להב-הרצנו: אתה מדבר על הממשלה הקודמת, אדוני יו"ר.

יעקב מרגי: אל יתהלל חוגר כמפתח, הלוואי ותצליחו, זה האינטרס שלנו.

מיכאל ביטון: עוד שנה אנחנו נדע, מרגי, אם נוצרו שניים וחצי אחוזים של אנרגיה מתחדשת כדי לעמוד ביעד הרב שנתי, זה לא הרבה זמן, תאמין לי.

מיכאל ביטון: מנכ"ל משרד האנרגיה והתשתיות, בבקשה אדוני.

ליאור שילת: (באמצעות מצגת) תודה רבה.

ליאור שילת: בוקר טוב, תודה ליו"ר הוועדה ולוועדה על ההזדמנות להציג פה דיווח על מעבר המשק לאנרגיות מתחדשות.

ליאור שילת: המצגת הזאת היא מצגת משותפת של משרד האנרגיה ושל רשות החשמל.

ליאור שילת: אני אפתח עם התנאים הכלליים בשביל להציג את המסגרת שבה אנחנו עובדים.

ליאור שילת: אחר כך יואב קצבוי, שהוא היו"ר בפועל של רשות החשמל יציג את הצעדים החשובים שהם נוקטים בנושא.

מיכאל ביטון: תן לנו גם תשובה למה אין יו"ר קבוע ומתי יהיה, זה גם חלק מתפקידך, אני חושב, להשלים תהליכים כאלה, זה הרבה זמן ככה.

ליאור שילת: זה אכן נכון, אבל זה נוגע בסיטואציה הפוליטית שהמדינה הייתה בה בשנתיים האחרונות.

מיכאל ביטון: אבל יוראי אמר לנו שעכשיו אין בעיות פוליטיות.

מיכאל ביטון: עכשיו התחלנו לעבוד, יוראי תסגור לי את הפינה.

יעקב מרגי: אתה יודע, כששמעתי את השם של ראש רשות החשמל אמרתי, מה, עדיין לא מונה קבוע?

מיכאל ביטון: בסדר אבל לא נפריע יותר מידי למנכ"ל, בבקשה.

ליאור שילת: לסיכום, אני אסיים בכמה צעדים משלימים שאנחנו עושים בשביל לסייע לרשות החשמל במאמץ.

ליאור שילת: יחד איתי נמצאות פה גם שרון חצור שהיא סמנכ"ל אסטרטגיה של משרד האנרגיה, ודורית הוכנר, שהיא ראש אגף בכיר לתכנון פיזי במשרד.

ליאור שילת: קודם כל, המסגרת, כפי שציין היועץ המשפטי, הוא עדכון שאנחנו נותנים.

ליאור שילת: בשקף הבא זו בעצם החלטת הממשלה 465 שהתקבלה באוקטובר 2020 וקובעת את אותו היעד שהיו"ר התייחס אליו קודם, של 30 אחוזים מסך כל צריכת החשמל בשנת 2030 יהיה באנרגיות מתחדשות.

ליאור שילת: משהו שחשוב כבר להבין בתחילת הדיון, כשמדובר על אנרגיות מתחדשות, זה גם מופיע בחוק, מדברים על עולמות שכוללים כמה דברים.

ליאור שילת: בין השאר, הזכיר פה חה"כ מרגי את נושא הרוח, נושא הסולארי, השמש, היידרו דרך מים, יש שידברו על גיאו-תרמי וביו-מסה.

ליאור שילת: אנחנו נמצאים בישראל בסיטואציה שבה אין לנו, לצערנו, את רוב הפריבילגיות האלה.

ליאור שילת: זאת אומרת, למעשה, מתוך כל מקורות האנרגיה המתחדשת, המקור היחיד שהוא נמצא במדינת ישראל בצורה דומיננטית זה השמש, מה שנקרא אנרגיה סולארית.

ליאור שילת: בגלל זה, כשאנחנו מדברים על 30 אחוזים אנרגיות מתחדשות, אנחנו בעצם מדברים על 30 אחוזים שמש, או 28-27 אחוזים שמש, זה מאוד שונה ממדינות אחרות בעולם, ואת זה חשוב להבין, ואני אפתח ואנסה קצת להסביר את הדברים.

ליאור שילת: בשקף הבא, אפשר לראות בגרף השמאלי שבעוד שמפעם לפעם יש שטוענים שהיעד שלנו של 30 אחוזים הוא לא יעד שאפתני מספיק, היעד שלנו בשמש הוא ללא ספק אחד המובילים בעולם.

ליאור שילת: זאת אומרת, עד 2030 אנחנו נהיה אחת המדינות המובילות בעולם בפריסה של מתקני אנרגיה מצורך השמש.

ליאור שילת: אתם יכולים לראות את הפער ממדינות נבחרות ששמנו, היעדים האלה הם מלפני גלאזגו אז ייתכן והם קצת עודכנו, אבל עדיין, אנחנו מדברים על דומיננטיות מאוד ברורה של השמש בתוך תמהיל האנרגיה של מדינת ישראל.

ליאור שילת: למה אני מציין את זה?

ליאור שילת: כי לאנרגיה משמש יש תכונות מאוד ייחודיות שמאוד משפיעות על צורת העבודה שלנו.

ליאור שילת: אתם יכולים לראות פה בשקף גרף ייצור סולארי שקיבלנו מ'נגה', חברת ניהול המערכת שמנהלת את מערכת החשמל של מדינת ישראל.

ליאור שילת: אתם יכולים לראות בגרף הזה כמה ימים של ייצור סולארי ממש בשבוע שעבר, ואתם יכולים לראות לפי הגרף את התכונות הייחודיות של ייצור אנרגיה משמש שדיברתי עליהם.

ליאור שילת: אנרגיה משמש מייצרת כמות מאוד גדולה של אנרגיה, במספר שעות מאוד מצומצם.

ליאור שילת: אתם יכולים לראות את העמודה השמאלית ביותר, פיק מאוד גבוה שעולה בצורה מאוד חדה ויורד בצורה מאוד חדה.

ליאור שילת: אתם יכולים להבין שזה לפי שעות השמש במהלך היום.

ליאור שילת: אתם יכולים לראות את הגרפים היותר ימניים או שמאליים, כל אחד לפי איך שהוא רואה את זה בהשתקפות שלו בזום או פה אצלנו באולם, אלה ימי גשם.

ליאור שילת: זאת אומרת, אתם יכולים לראות איך ביום גשם נקטעת בבת אחת היכולת לספק אנרגיה, ואז אנחנו צריכים למצוא דרך לספק אנרגיה למרות הירידה המאוד חדה בהספק, או באנרגיה, שאנחנו מקבלים מהמתקנים הסולאריים.

ליאור שילת: המשמעות של זה, היא שאנחנו צריכים לייצר הספק הרבה יותר גדול מ-30 אחוזים בשביל להגיע ליעד של 30 אחוזים, אתם יכולים לראות את זה בטבלת הפאי שמולכם.

יעקב מרגי: מתקני האגירה עוזרים?

ליאור שילת: תכף נדבר על אגירה, אבל התשובה באופן כללי היא כמובן כן.

ליאור שילת: בעוד שהיעד הממשלתי שהוצב לנו, של 30 אחוזים מתוך תמהיל האנרגיה, בעצם, מה שאנחנו עושים זה שאנחנו מכפילים את משק החשמל במדינת ישראל במונחי הספק.

ליאור שילת: זאת אומרת, כל מה שנעשה במדינת ישראל מ-1948 ועד השנה או שנה שעברה, עד שנקבע היעד, אנחנו צריכים בעשר שנים להכפיל אותו.

ליאור שילת: זו משימה לאומית כבדת משקל, בכלל לא פשוטה.

ליאור שילת: דיבר פה היו"ר קודם על כמה מהבעיות שאנחנו מתמודדים מולם, וצריך לשים את זה בפרופורציה הזאת, בגלל שאנחנו מחויבים בייחוד לאנרגית שמש, בגלל התכונות הייחודיות של שמש, אנחנו בעצם לא מגיעים ל-30 אחוזים, אנחנו כמעט ומכפילים את מערכת האנרגיה של מדינת ישראל, את מערכת ייצור החשמל של מדינת ישראל בעשור אחר, וזאת בוודאי משימה לא פשוטה.

מיכאל ביטון: בשביל העברית הפשוטה, אתה אומר שצריך תשתיות של 50 אחוזים אנרגיה מתחדשת, כדי שנקבל באופן קבוע 30 אחוזי אנרגיה, כי יש פחת לפי עונות ומזג אוויר.

ליאור שילת: מדויק, ולפי שעות ביום.

מיכאל ביטון: אוקיי.

יעקב מרגי: וגם הוא אומר לך שזה מה שקורה לך בדרכים, אתה סולל כבישים, תשתיות, אבל קצב הצריכה הולך וגדל, אז הפערים גדלים.

ליאור שילת: אם זה לא מספיק, אז אנרגיה סולארית, מטבעה, היא תובענית מאוד בעולם השטח.

ליאור שילת: אתם יכולים לראות בשקף את הנוסחה, אנחנו מייצרים בשטח פתוח, ואנחנו צריכים עשרה דונם בשביל לייצר מגה וואט אחד של אנרגיה סולארית.

ליאור שילת: ישראל היא אחת המדינות הצפופות בעולם, מה שאומר שאנחנו לא בורכנו בהרבה מאוד שטח, וזה מאלץ אותנו, בנוסף למתקנים בשטחים פתוחים, גם לנסות ולמצוא הרבה מאוד אפשרויות של מה שאנחנו קוראים לו 'דו שימוש'.

ליאור שילת: זאת אומרת, שימוש סולארי בשטחים שהם כבר שטחים שבנוי עליהם משהו, אם זה על גגות של מבנים, בבתי קברות, במחלפים, במה שאנחנו קוראים אגרו-וולטאי, זאת אומרת, מעל שדות חקלאיים, במאגרים, בבריכות דגים.

מיכאל ביטון: רפתות, זה נעשה ברפתות כבר היום, זה המון מטראז'.

ליאור שילת: נכון, מתקנים חקלאיים וכולי, בשביל להתגבר על הצורך העצום הזה בשטח שהמתקנים הסולאריים מחייבים אותנו.

יעקב מרגי: רק ברשותך, בממשלה הקודמת תיקנו בסוף הכהונה שלה את הסיפור הזה של מאגרי המים.

יעקב מרגי: זה יצא לדרך?

ליאור שילת: אני אתייחס לזה אחרי ההצגה של יואב.

ליאור שילת: עוד אתגר לא פשוט, הוא מה שאנחנו קוראים לו אתגר הרשת, ויואב יתייחס לזה בהמשך בסקירה שלו, אבל בעצם, אנחנו יודעים שרוב השטחים הפתוחים שכבר עוד יש במדינת ישראל נמצאים בדרום ובצפון, ואנחנו צריכים להעביר את החשמל מהאזורים הללו לאזורי הצריכה שנמצאים בייחוד בירושלים ובמרכז הארץ.

ליאור שילת: עבודה שנעשתה אצלנו הראתה שהעברה של קו מתח עליון, משלב התכנון ועד שלב הביצוע, לוקח בין שמונה לעשר שנים.

ליאור שילת: זאת אומרת, שאנחנו צריכים היום כבר לאשר ולהתחיל לתכנן מיידית את הקווים שיוליכו את האנרגיות המתחדשות של 2030 ו-2031, וזה כמובן אתגר מאוד גדול מבחינה תכנונית, שאנחנו נהיה חייבים לתת לו מענה אם נרצה לעמוד ביעדים של 2030.

ליאור שילת: הדבר האחרון, כרקע לדברים האלה, זה בשקף הבא.

ליאור שילת: אנחנו בעצם מדברים על השינוי המאוד דרמטי שעבר כל עולם החשמל בשנים האחרונות.

ליאור שילת: זאת אומרת, בעולם קלאסי שאנחנו מכירים, היו במדינת ישראל כמה תחנות כוח פחמיות גדולות שישבו לאורך החוף, כולנו הכרנו אותם, והם סיפקו את כל תצרוכת החשמל של מדינת ישראל, לא מורכב במיוחד.

ליאור שילת: גם אחרי זה, כשנכנס הגז הטבעי, העולם הזה לא השתכלל יותר.

ליאור שילת: אז המספר השתנה ממספר של כמה אחדות למספר של קצת יותר מעשר תחנות, 15 תחנות, אבל עדיין, היינו בסיטואציה שבה מספר מאוד מרוכז של תחנות נתן לנו מענה לכל צרכי האנרגיה.

ליאור שילת: היום, אנחנו עוברים לעולם שהוא עולם מבוזר, עולם אחר לגמרי, מתקנים מאוד קטנים, לפעמים מתקנים של פחות מ-630 קילוואט שצריכים להתחבר לרשת, לספק חשמל.

ליאור שילת: עולם הרכב החשמלי שנכנס, שגם הוא כמובן מייצר מורכבויות מאוד גדולות על הרשת.

ליאור שילת: תחשבו כל אחד על בית המשותף שבו הוא גר, מה קורה אם כל הדיירים מתחברים לחשמל בשעה 18:00 כשהם מגיעים מהעבודה, מתחברים לחשמל ומבקשים לצרוך רשת.

ליאור שילת: עולם מאוד מורכב גם מבחינה אקלימית, עם כל נושא משבר האקלים.

ליאור שילת: בסך הכל עולם שקבלת ההחלטות בו נראית הרבה יותר כמו ה'בוקה והמבולקה' שאתם רואים בצד ימין של התמונה, והרבה פחות מהמצב הלינארי הקלאסי שבו חיינו עד לפני כמה שנים.

יואב קיש: תודה רבה, ליאור, חברי כנסת נכבדים.

יואב קיש: אני אתן סקירה קצרה של הסטטוס, של ההספק המותקן וההספק המתוכנן בשנים הקרובות, ואני אדבר על כמה נושאים שהם בליבת העבודה של הרשות, שאנחנו מאמינים שהם המפתח להצלחה בעמידה ביעדים הבאים.

יואב קיש: (באמצעות מצגת) נכון להיום סך ההספק המותקן של אנרגיות מתחדשות בישראל הוא כמעט שלוש וחצי ג'יגה.

יואב קיש: כמו שליאור אמר, יש הבדל בין אחוז בהספק, אחוז באנרגיה, מבחינת הספק מותקן זה בין 17-15 אחוזים מסך ההספק המותקן בישראל.

יואב קיש: במונחי אנרגיה, שוב, בגלל שכל הספק מותקן באנרגיה מתחדשת, בסולארי בעיקר, מייצר הרבה פחות מהספק מותקן בטכנולוגיות אחרות, אז מבחינת אנרגיה זה בסביבות תשעה אחוזים, ולא שבעה אחוזים כמו שאמר היו"ר מקודם, זה כבר למעלה מתשעה אחוזים, במונחי אנרגיה, במונחי יכולת ייצור.

יואב קיש: אפשר לראות את הקצב השנתי שמאוד עלה בשנים האחרונות.

יואב קיש: בעצם, עד אמצע העשור כמעט ולא היה הספק מותקן בישראל.

יואב קיש: הממשלה, רשות החשמל ומשרד האנרגיה עשו מאמצים מאוד גדולים בשנים האחרונות.

יעקב מרגי: בשנים האחרונות או בחצי השנה האחרונה?

יואב קיש: לא, אני מדבר על השנתיים-שלוש האחרונים.

יואב קיש: בשנים האחרונות מאמצים גדולים מאוד, וגם בחצי השנה האחרונה, כדי להגביר את הקצב.

יואב קיש: אנחנו רואים שהקצב עולה משנה לשנה, ואנחנו חושבים שהוא ימשיך לעלות.

יואב קיש: הביטוי לזה, בשקף הבא אפשר לראות ביטוי יותר טוב למאמץ בהספק המתוכנן.

יואב קיש: מה זה הספק מתוכנן?

יואב קיש: בעצם כל תהליך של כניסה של פרויקט באנרגיה מתחדשת מתחיל משלב התכנון, תכנון סטטוטורי, קרקעות, אבל זה משהו שאנחנו פחות רואים ברשות החשמל, קודם כל הוא צריך להיכנס לאיזושהי הסדרה כלכלית, לקבל הבטחה תעריפית בצורה כזו או אחרת, ואחד החסמים שאני מדבר עליהם זה יכולת החיבור לרשת.

יואב קיש: בגרף הזה אנחנו רואים בצד שמאל את ההספק המותקן, זה כבר הספק שקיים, ופועל, ומזרים אנרגיה לרשת.

יואב קיש: זה סטטוס, זה לא על פני זמן.

יואב קיש: העמודה האמצעית זה בעצם סך ההספק שכבר צלח את החיבור לרשת.

יואב קיש: כלומר, זה הספק שנמצא בהליכי הקמה, הוא כבר צלח את החסם אולי הכי משמעותי של חיבור ברשת.

יוראי להב-הרצנו: שהוא תלוי במה?

יואב קיש: יש לו תעריף - - -

יוראי להב-הרצנו: לא, אני מבין, היכולת להתחבר לרשת תלוי במה?

יואב קיש: במצב הרשת, אתה נמצא במקום מסוים, למשל אתה רוצה לחבר בדרום - - -

יוראי להב-הרצנו: בהקמה?

יוראי להב-הרצנו: בתוספת של קווי הולכה?

יואב קיש: בטווח הארוך, בתוספת של קווי הולכה.

יואב קיש: בטווח הקצר, זה תלוי במיקום שלך, יש מקומות שבהם אתה כבר לא יכול להוציא עוד אנרגיה לרשת כי הקווים פשוט פקוקים.

יואב קיש: יש מקומות שעדיין יש פניות ברשת.

יוראי להב-הרצנו: והרשות אחראית על תכנון של קווי ההולכה, נכון?

יואב קיש: הרשות אחראית על ייעוץ לשר לתוכנית הפיתוח, ומי שאחראי זה נגה וחברת החשמל.

יואב קיש: אני אגיע לזה כשנדבר על הרשת.

יוראי להב-הרצנו: כשאתה מציג תחזית, אז במה התחזית תלויה?

יוראי להב-הרצנו: בתוספת של קווי הולכה?

יואב קיש: לא, אז זה בדיוק מה שאני אומר, עוד לא הגעת לשם.

יואב קיש: השבעה וחצי ג'יגה וואט שרואים בעמודה האמצעית זה כאלה שכבר מובטח להם מקום ברשת, לא צריך לתכנן עבורם קווים.

יואב קיש: הם כבר צלחו את המכשול הזה, הם ממש בצנרת המיידית, מיידית של השנתיים שלוש הקרובות.

יוראי להב-הרצנו: הבנתי, אני שואל האם כשאתה מדבר על מכשול, כדי שאני לפחות אבין מהו אותו מכשול, אז אם המכשול הוא היעדר קווי הולכה, אז זה המכשול.

יואב קיש: בין היתר, גם היעדר קווי הולכה, אבל אני אדבר על החסם של הרשת ממש עוד מעט, בינתיים אני רק מראה תמונת מצב.

יעקב מרגי: התחיל כבר הקושי בלקלוט באזור הנגב היום?

יעקב מרגי: אנחנו רואים עבודה מואצת בכל רחבי הארץ בשדות סולאריים, השאלה שלי היא לגבי הנגב, האם יש מצוקה?

יואב קיש: יש קושי גדול מאוד, יש שקף על זה, עודף הייצור בנגב הוא אדיר.

יעקב מרגי: מה עושים עם זה?

יואב קיש: צריך לפתח את הרשת, ויש עוד פתרונות לטווח הקצר.

יעקב מרגי: כרגע, כשהרשת לא מפותחת, מה עושים?

יואב קיש: אני אגיע לזה.

יואב קיש: (היו"ר לימור מגן תלם)

לימור מגן תלם: רגע חברים, בואו נתן לו רק לסיים את המצגת ואז נעבור להתייחסות כל חברי הכנסת.

יואב קיש: אז אנחנו רואים שמעבר לשלושה וחצי ג'יגה וואט שמותקן היום, יש עוד 4,000 מגה וואט, ארבע ג'יגה וואט של מתקנים שממש בצנרת, הם בתהליכי הקמה, מובטח להם מקום ברשת, והם צפויים להיכנס לפעולה ממש בשנים הקרובות ולעזור לנו מאוד ביעד של 2025.

יואב קיש: מעבר לזה יש לנו היקף מתקנים של כמעט עשר ג'יגה וואט שכבר נכנס להסדרה כלכלית.

יואב קיש: הוא אמנם עדיין לא קיבל את המקום ברשת, אבל יש לו הסדרה כלכלית, אז אלה הם שלושה שלבים של הספק שצפוי להיכנס למשק, ואני חושב שזה שקף אופטימי, כי רואים בעצם את התוצאות של המאמץ של השנים האחרונות ורואים צנרת מאוד רצינית של הספק שאמור להיכנס לפעולה בשנים הקרובות.

עמיחי שיקלי: זה פילוח של ההווה, נכון?

יואב קיש: זה פילוח של ההווה, זה נכון להיום כמה הספק יש בסטטוס שונה.

עמיחי שיקלי: כלומר, יש X מתקנים שמספקים ארבע, X שמספקים שבע וחצי, ו-X שמספקים - - -

יואב קיש: לא, יש מתקנים שכבר בפועל מספקים אנרגיה בהיקף של שלוש וחצי, כמעט ארבע.

יואב קיש: יש בנוסף לזה עוד ארבע שהם בהקמה, יש להם מקום ברשת, אחוזי מימוש מאוד גבוהים, כלומר, אין סיבה - - - תמיד יכולה לקרות תקלה כזאת או אחרת אבל באחוזים גבוהים הם יתממשו, ויש עוד שתיים וחצי עד שלוש ג'יגה וואט בנוסף לכך של מתקנים שכבר קיבלו הבטחה תעריפית, הם כבר בהסדרה כלכלית, הם עדיין צריכים אבל הם קצת יותר מאחור.

יעקב מרגי: אתה יודע לומר לי מה הפריסה הגיאוגרפית של השתיים וחצי האלה?

יואב קיש: פריסה גיאוגרפית, לא.

יואב קיש: אני יכול לחזור עם זה.

יעקב מרגי: הם מתפזרים?

יואב קיש: מן הסתם, הרוב עדיין בדרום, ובצפון, ומעט מאוד במרכז, לצערי.

יואב קיש: אגב, שכחתי להזכיר, ראו בשקף הקודם פילוח של המתקנים בין דואלי לקרקעי.

יואב קיש: ליאור הזכיר את האתגר של הקרקע, ולכן אנחנו שמים דגש מאוד גדול על מתקנים דואליים, ורואים שמעל 50 אחוזים מההספק, גם הקיים וגם המתוכנן, זה ממתקנים דואליים.

יואב קיש: האתגר של כל הצנרת הזו הוא באמת לחבר אותה לרשת.

יואב קיש: אנחנו רואים שקצב החיבור השנה עלה בצורה משמעותית, כמעט קצב כפול משנה שעברה.

יואב קיש: שנה שעברה הייתה מאוד בעייתית, שנת 2020, שנת קורונה, זה מאוד עיכב את החיבור של המתקנים, גם יזמים מאוד התעכבו וביקשו מאיתנו הארכות להתחייבויות שלהם, ואנחנו נתנו הארכות די משמעותיות של כמעט שמונה חודשים, וזה קצת יצר מצב שבשנת 2020 קצב החיבור לא היה מספיק טוב.

יואב קיש: אני שמח שבשנת 2021 הצלחנו להדביק את הקצב, אבל צריך עוד להגביר את קצב החיבור הזה.

יואב קיש: צריך להגיע, כמו שהיו"ר הזכיר בהתחלה, לקצב חיבור של בערך 1,200, 1,300, 1,400 מגה וואט בשנה בשביל להגיע ליעד של 2030, זה קצב לא מבוטל.

יואב קיש: אז יש בעצם שלושה נושאים שהרשות עוסקת בהם בעצימות באמת מאוד גבוהה, כדי לאפשר עמידה ביעדים הבאים עם הפנים קדימה.

יואב קיש: הנושא הראשון הוא הנושא של ההסדרה.

יואב קיש: אני אעבור על זה בקצרה.

יואב קיש: בעצם, ההסדרה הכלכלית עברה איזושהי התפתחות לאורך השנים.

יואב קיש: בתחילת העשור, מתקן שרצה לקום היה צריך לחכות שאיזשהו כלכלן או פקיד ברשות החשמל יקבע מה התעריף הנכון למתקן הזה, וזה הליך מאוד בעייתי, אם קובעים מחיר גבוה מידי אז פוגעים בצרכנים בצורה מאוד משמעותית, כמו שהיו"ר ציין, אם קובעים מחיר נמוך מידי אז המתקנים לא יקומו וזה באמת יוצר חיכוך מאוד גדול בין הרגולטור לאי וודאות מאוד גדולה.

יעקב מרגי: למה התעריף צריך להיות משתנה?

יואב קיש: כי העלויות משתנות, הן משתנות כל הזמן.

יעקב מרגי: אם זה על בסיס כלכלי ועסקי, לא היה אכפת לי.

יואב קיש: אז זה לא על בסיס כלכלי ועסקי, זה היה על בסיס רגולטורי, מישהו בעצם ישב ברשות - - - זה מה שאני מנסה להגיד, לשם אנחנו הולכים, לבסיס הכלכלי.

קריאה: ככה זה היה בעבר.

יעקב מרגי: אני רוצה להתגרות בזה, למה זה צריך להיות ככה?

לימור מגן תלם: רגע, חה"כ מרגי, תנו לו בבקשה לסיים את המצגת ואנחנו נעבור להתייחסות של חברי הכנסת.

יואב קיש: אבל נגעת בנקודה מאוד נכונה, כי באיזשהו שלב לקראת סוף העשור בעצם עברנו לשיטה הרבה יותר מוצלחת, שיטה של הליכים תחרותיים, שבו אנחנו נותנים לשוק לקבוע על בסיס כלכלי ומסחרי, מה המחיר שהוא רוצה לקבל, מה התעריף שהוא רוצה לקבל עבור האנרגיה המוזרמת.

יואב קיש: אני חושב שעשינו בין 11 ל-12 הליכים תחרותיים שבעצם זכו בו יצרנים בהיקף של אלפי מגה וואטים, שזה בעצם מרכיב את הצנרת שראיתם מקודם, יחד עם מכרזים של החשכ"ל על פרויקטים מאוד גדולים כמו דימונה.

יעקב מרגי: מי אחראי שחברת החשמל לא תנצל את זה לרעה?

יואב קיש: אפשר לדבר על חברת החשמל אחר כך.

יואב קיש: הליכים תחרותיים הביאו לתועלת מאוד גדולה לציבור, גם הצלחנו להכניס - - -

לימור מגן תלם: סליחה חברים, אנחנו נסיים את המצגת שלו ונעבור לשלב של השאלות של חברי הכנסת, בהמשך יש עוד דוברים ואז נעבור להתייחסויות של כולם, אז כשהוא יסיים את המצגת נעבור לשלב השאלות.

יעקב מרגי: אני חושב שאני מסייע.

לימור מגן תלם: אבל שומעים אותך שואל והחברים רוצים גם להצטרף לשאלות.

לימור מגן תלם: בואו נסיים את המצגת, נעבור לשאלות של חברי הכנסת, נעבור לשאר הדוברים, ואז התייחסות לדברים.

יואב קיש: אני אגביר קצב.

יואב קיש: ההליכים התחרותיים הביאו הרבה תועלת, גם מבחינת העלות של החשמל לצרכן, וגם מבחינת הכמות שהצלחנו להכניס לצנרת, אבל זאת עדיין שיטה שיש בה חסרונות, זו עדיין שיטה שמאוד תלויה ברגולטור, מחכים לנו שנוציא הליך תחרותי.

יואב קיש: זאת עדיין שיטה שמבוססת על מכסות ועדיין יוצרת תלות מאוד גדולה ברגולטור, ואנחנו חושבים שבעצם, יזמים בשוק יודעים לקחת סיכונים עסקיים ומסחריים, פחות יודעים לקחת סיכונים רגולטוריים ופחות יודעים להסתמך על החלטות של הרגולטור.

יואב קיש: לכן, בשנתיים שלוש האחרונות אנחנו מאוד דוחפים לכיוון של שוק חשמל תחרותי.

יואב קיש: אנחנו חושבים שגם מבחינת הבשלות, הענף הסולארי, עם ירידות המחירים, יכול להתחרות באופן חופשי בשוק, ואנחנו הולכים לשם.

יואב קיש: אנחנו עושים המון פעולות בעניין הזה, גם בהמשך לרפורמה שנכתבה בשנת 2018.

יואב קיש: אנחנו כבר יצאנו בקול קורא ובשימוע להסדרת כללי שוק.

יואב קיש: מה שזה אומר, זה שבעצם אנרגיות מתחדשות, כולל אגירה, יוכלו פשוט באופן חופשי להקים, לא לחכות למכסה שלנו, לא לחכות להליך שלנו, למכור למספקים, למכור לשכן, או למכור למנהל המערכת במחירי שוק.

יואב קיש: וזה, אני חושב, פתח מאוד גדול להאצת התחום.

יואב קיש: אנחנו עובדים עם זה על המון החלטות שקשורות לזה, אני לא אכנס לכל אחת ואחת מהן.

יואב קיש: לצד זאת, אנחנו עדיין חושבים שיישארו סקטורים מסוימים שיידרשו תמיכה מאיתנו, מעבר לתנאי השוק.

יואב קיש: דיברנו שוב על הנושא של הקרקע, ואנחנו מבינים שאנחנו נצטרך מאוד לפתח את הנושא של PV באזורים מבונים.

יואב קיש: לכן, במקביל למעבר הזה לשוק תחרותי, אנחנו גם שומרים על איזושהי אסדרה לגגות שנקרא להם ביתיים ומסחריים קטנים, שבעצם שם מובטח להם תעריף לאורך זמן.

יואב קיש: זאת מכסה פתוחה, היא לא מכסה שמוגבלת בכמות, אפשר תמיד להיכנס.

יואב קיש: הגדלנו את זה ל-630 קילו וואט, כלומר, מתח נמוך.

יואב קיש: גגות של סדר גודל של 630 קילו וואט זה גג של 6,000 מטר, זה גג משמעותי.

יואב קיש: אנחנו עובדים על מסלול ירוק בהקשר של הרשת.

יואב קיש: אנחנו עובדים ביחד עם חברת החשמל ונגה, שבעצם המתקנים הקטנים הביתיים של גגות של 150-100 מטר, לא יצטרכו לחכות לאישור של חברת החשמל להתחבר.

יואב קיש: חברת החשמל תצטרך להתמודד עם ההשפעה שלהם, שהיא לא גדולה, על הרשת המקומית, ולחבר אותם, ולהוריד ככה המון בירוקרטיה, ובעצם, כל מי שיש לו גג יוכל להתחבר לרשת בהליך די מזורז, ואנחנו גם מסבסדים את זה בתעריף די גבוה.

יוראי להב-הרצנו: זה חדש?

יואב קיש: כן, אני מאוד מקווה שזה יעלה לאוויר ממש תוך חודשיים שלושה, והתעריף, כמובן שאנחנו הולכים לגגות הביתיים, לגגות של עד 1,000 מטר, זה לא רק ביתי, זה ביתי ואפילו מסחרי קטן ובינוני, הוא תעריף גבוה מאוד.

יואב קיש: אני מניח שידברו על זה בהמשך, אני אמשיך הלאה.

יואב קיש: הנושא השני הוא הנושא של אגירה.

יואב קיש: ליאור מקודם דיבר על האתגרים, התועלות של האגירה היא שיש לה פוטנציאל לתת מענה ללא מעט מהאתגרים האלה.

יואב קיש: זו עדיין טכנולוגיה שהיא בחיתוליה, לא מבחינת הטכנולוגיה עצמה, זה לא שסוללות ליתיום זאת איזושהי טכנולוגיה חדשה, אבל השילוב של כמות משמעותית של אגירה במערכת חשמל זה משהו חדש, שהעולם עוד לא התנסה בו.

יואב קיש: אבל, אנחנו באיזשהו מקום הולכים על זה, הולכים על זה בכל הכוח, כי יש תועלות לאגירה.

יואב קיש: זה יכול לקנות לנו עודפי ייצור בצוהריים, זה יכול לדחות השקעות ברשת.

יואב קיש: אם יש בדרום פקק ואי אפשר להוציא אנרגיה בצוהריים לכיוון המרכז, אפשר לאגור אותה בינתיים ולהוציא אותה בערב כשהקו יותר פנוי.

עמיחי שיקלי: זה רק ארבע שעות כרגע, לא?

יואב קיש: זה כמה שמחליטים.

יואב קיש: קיבולת של אגירה בסופו של דבר יכולה להגיע גם ל-16 שעות.

יואב קיש: זה כמו בריכה, כמה שהיא תהיה יותר גדולה, היא תיתן יותר מענה.

יואב קיש: ארבע שעות זה איזשהו כלל אצבע למשהו שנותן תחליף טוב להספק קונבנציונאלי.

יואב קיש: אם אתה מכניס אגירה לארבע שעות, זה יכול לחסוך כמעט אחד לאחד תחנת כוח קונבנציונאלית.

עמיחי שיקלי: שניה, רק שאני אבין משהו טכני, אז אתה יכול לאגור אנרגיה לכמה זמן שאתה רוצה?

יואב קיש: לכמה זמן שאתה רוצה, אתה כמובן גם חייב מתקני ייצור שיטעינו את הסוללה הגדולה הזאת.

יואב קיש: ברמה העקרונית אתה יכול לבנות בטרייה באיזה גודל שאתה רוצה, ארבע שעות, שמונה שעות.

יעקב מרגי: זה על העיקרון של מצבר.

יואב קיש: זה מודולרי, וזה נותן באמת פתרון לבעיות של ניהול הרשת, בעיות דינמיות שליאור הזכיר מקודם, שפתאום יש ענן וכל הייצור הסולארי יורד בבת אחת, אז האגירה נותנת מענה לזה.

יואב קיש: לנהל מערכת חשמל עם הרבה סולארי זה מאוד מאתגר, ליאור נגע בזה.

יואב קיש: הסולארי, מעבר לזה שהוא תנודתי, הוא גם, אני לא רוצה להיכנס לזה, אבל זה מתנהג אחרת מקונבנציונאלי, מאוד קשה לשלוט בזה.

יואב קיש: בקונבנציונאלי המנועים מסתובבים, גם אם יש תקלה אז זה בדרך כלל ממשיך להזרים תוך כדי, קוראים לזה אינרציה.

יואב קיש: אז האגירה יכולה לתת גישור להרבה מהבעיות האלה.

יואב קיש: לכן, אנחנו עושים לא מעט בתחום הזה, מנסים מאוד להאיץ כניסה של מתקני אגירה.

יואב קיש: יצאנו לשני הליכים תחרותיים מאוד גדולים.

יעקב מרגי: ביישוב שלי, אישרנו.

יעקב מרגי: יש שתי חוות ועכשיו אישרנו הגירה.

יואב קיש: בממשלה הזאת או הקודמת?

יעקב מרגי: עכשיו, אבל זה התחיל עוד קודם.

יואב קיש: אז יצאנו כבר לשני הליכים תחרותיים משמעותיים של מתקני PV בשילוב אגירה, בהיקפים די גדולים, בהיקפים של 800 מגה וואט הספק אגירה.

יואב קיש: אם מדברים על קיבולת של ארבע שעות כפי שחה"כ אמר קודם, פה אנחנו מדברים על קיבולת של 3,200 מגה וואט לשעה, זה עצום, זאת לא קיבולת שקיימת היום באחוזים כאלה בעולם.

יואב קיש: אנחנו יצאנו לקול קורא לאסדרה של מתקני אגירה במתח עליון, אנחנו הולכים לצאת במכרז למתקני אגירה במתח עליון.

יואב קיש: כללי השוק שאנחנו עושים למה שדיברתי עליו קודם, לשוק תחרותי באנרגיה, יכללו גם תמרוץ מובנה לאגירה.

יואב קיש: יש המון פעולות שאנחנו עושים בשביל זה, וזה מפתח לעמידה ביעדים.

יואב קיש: בלי אגירה לא נוכל להגיע ליעדים, או שנוכל להגיע לזה בצורה מאוד לא אחראית שתפגע באמינות החשמל.

יואב קיש: הנושא האחרון שאני אדבר עליו זה הנושא של הרשת, שהזכרנו.

יואב קיש: רואים פה, רק לשם המחשה, את מה שדיברתי עליו קודם, את ההפרש בין הייצור לבין הצריכה במחוזות שונים.

יואב קיש: אפשר לראות שבדרום הפער בין הייצור לצריכה הוא מטורף, אין שם כמעט צריכה ויש שם המון ייצור, וזה יוצר צוואר בקבוק.

יואב קיש: אני מזכיר את השקף הראשון שלי, יש כבר 7,000 מגה וואט של סולארי שמובטח לו מקום ברשת, כלומר, שהרשת אמורה לקחת את האנרגיה מהדרום ומהצפון למרכז, וזה יצר צוואר בקבוק מאוד רציני.

יואב קיש: צריך לטפל בזה.

יואב קיש: איך אנחנו מטפלים בזה?

יואב קיש: אנחנו מפרידים בין טווח קצר לטווח ארוך.

יואב קיש: בטווח הארוך, צריך להשקיע בתשתיות ולא יעזור כלום.

יואב קיש: צריך לפתח עוד תשתיות הולכה, וחלוקה, לצורך העניין.

יואב קיש: כשליאור דיבר על הכפלת משק החשמל מבחינת הספק מתקני ייצור, אז אני לא יודע אם זאת הכפלה, אבל יש גם תוספת מאוד משמעותית של תשתיות רשת, זה לא רק להוסיף מתקני ייצור, זה גם להוסיף תשתיות רשת.

יואב קיש: אבל, זה באמת פתרון לטווח קצת יותר ארוך.

יואב קיש: כלומר, כשמפתחים את הרשת, היעדים נקבעו לפני שנה בערך, כבר התחלנו לעבוד ביחד עם נגה, חברת ניהול המערכת, וחח"י על תוכנית פיתוח שתהיה מוכנה בתחילת השנה הבאה, אבל היישום שלה, כמו שליאור אמר, זה יישום שלוקח שנים.

יואב קיש: זאת אומרת, עד שקו שהיום אתה מתכנן, קו 400 או 161, יוכל כבר להוביל את האנרגיה מהאזורים האלה, זה סיפור שגם אם כל הממשלה תתגייס, והיא צריכה להתגייס, זה סיפור של כמה שנים.

יואב קיש: אנחנו מנסים למצוא גם פתרונות לטווח הקצר, אם זה באמצעות ניהול יותר נכון של הרשת - - -

יעקב מרגי: יש פה נציג מנגה?

עידית חנוכה: לצערנו הם לא יכלו להצטרף.

יואב קיש: אנחנו בקשר מאוד הדוק עם נגה וגם עם חח"י, ומחפשים פתרונות שיאפשרו מיצוי יותר יעיל של הרשת הנוכחית.

יואב קיש: אנחנו מבינים שאנחנו לא יכולים לחכות לתוכנית פעילות, אנחנו חייבים להכניס עוד אנרגיות מתחדשות על הרשת הקיימת, יש כלים לעשות את זה, אם זה כלים הנדסיים, אם זה הנחות שלוקחים על איך המערכת עובדת.

יואב קיש: יש לנו מגוון של פתרונות ואנחנו עובדים על זה, אנחנו בוחנים תמריצים גיאוגרפיים, כלומר, להביא ייצור יותר קרוב למוקדי הצריכה, מה שיכול לחסוך לנו תשתיות.

יואב קיש: לעודד הקמת PV במרכזי הביקוש, ואז כשהוא לא קם בדרום לא צריך להוליך את האנרגיה שלו ואין את הבעיה של הרשת.

יואב קיש: אנחנו מקדמים שקיפות ופרסום של מצב הרשת, כדי שהיזמים, כבר כשהם בשלב התכנון והם הולכים למצוא קרקע לפרויקט הבא שלהם, הם יוכלו לדעת מה מצב הרשת בכל רגע נתון וללכת למקומות שהם יותר פנויים.

יואב קיש: וכמובן, אגירה.

יואב קיש: דיברנו על זה, אגירה תיתן מענה גם לנושא של הרשת.

יואב קיש: זהו, אני פחות או יותר סיימתי.

יואב קיש: אלה הם הנושאים שבליבת העבודה שלנו.

יואב קיש: אנחנו מתכוונים גם ברבעון הראשון של שנת 2022 לפרסם תוכנית עבודה מפורטת שמתייחסת לכל הנקודות האלה, של מה שאנחנו עושים לעשות בכל אחד מהנושאים האלה בשנים הקרובות, ולהראות איך אנחנו חושבים שזה יאפשר לנו לעמוד ביעד.

יואב קיש: אני אשמח לבוא לפה ולהציג את זה כשזה יהיה מוכן.

יואב קיש: תודה רבה.

לימור מגן תלם: אז נחזור רגע לליאור פה לסיים דברים, אחר כך מתן שחק מהממ"מ, ואז נעבור לשאלות חברי הכנסת.

לימור מגן תלם: בבקשה, ליאור.

ליאור שילת: מפאת קוצר הזמן אני לא אכנס לכל הצעדים המשלימים שאנחנו במשרד האנרגיה עושים בשביל לתמוך את המהלך הזה של מעבר ל-30 אחוזי אנרגיות מתחדשות.

ליאור שילת: אני כן אומר, שבהקשר של חוק ההסדרים האחרון עברו שורה של הקלות או תוכניות שנועדו לאפשר את הפריסה העצומה הזאת של אנרגיות מתחדשות.

ליאור שילת: בין היתר, ניתן פטור מהיתר בנייה לאנרגיות מתחדשות בבריכות דגים ומאגרים, וניתן פטור מהיטל השבחה במחלפים, קירות, קירוי חניות, בריכות דגים וכל זה.

ליאור שילת: זאת אומרת, זה היה חסם שהיה מאוד רציני עבור היזמים, ופתרנו אותו במסגרת חוק ההסדרים.

ליאור שילת: במקביל, העברנו שתי תמ"אות שהיו מאוד חשובות בשביל ההסדרה התכנונית של נושא המתחדשות, אחד הוא תמ"א 10/ד/2/10 שמתעסקת במתחדשות בשימושים דואליים, והשני, תמ"א 41 שהיא תמ"א כוללת לתשתיות אנרגיה, אבל כוללת בתוכה דגש מאוד חזק על מתחדשות, כחלק ממדיניות המשרד.

ליאור שילת: בשקף הבא, מבחינת מה שאנחנו מתכננים לעשות מכאן והלאה, אז יש שורה ארוכה של נושאים שאנחנו מתכוונים לפעול בהם, הם מופיעים אצל חברי הכנסת והם גם מופיעים בפניכם, אבל אני רק רוצה לתת דגש לנושא תוכנית הפיתוח שיואב הזכיר קודם.

ליאור שילת: זה אירוע אסטרטגי, חשוב מאוד.

ליאור שילת: אם אנחנו רוצים לעמוד ביעד של 2030, תוכנית הפיתוח של נגה שמבוצעת על ידי חברת החשמל חייבת להיות מבוצעת עד השלב האחרון.

ליאור שילת: זה גם אירוע תכנוני קודם כל, אבל זה גם אירוע ביצועי.

ליאור שילת: זאת אומרת, אני עומד בראש ועדת הסרת חסמים בנושא ההולכה, שמתעסקת יום יום בשאלות של העברת תשתיות שכבר אושרו ועדיין נתקעות מסיבות כאלה ואחרות, של תיאום, של בנייה בלתי חוקית, של דברים כאלה, ואנחנו בוודאי חייבים לעקוב אחרי זה בצורה מאוד צמודה.

ליאור שילת: עוד דבר ששוחחתי עליו גם עם היו"ר קודם, זה נושא הרשויות המקומיות.

ליאור שילת: הרשויות המקומיות הן שחקן מפתח בהגעה שלנו ליעד של 30 אחוזים.

ליאור שילת: אנחנו פתחנו תוכנית שנקראת 'תוכנית המאיץ' בנושא, שכוללת גם התייעלות אנרגטית וגם אנרגיות מתחדשות, שמטרתה לסייע לרשויות מקומיות לגבש תוכנית פעולה אסטרטגית בנושא הזה.

ליאור שילת: המחזור הראשון מסתיים בימים האלה, ואנחנו מתכוונים לתקצב, יש לנו תקציב מאוד גדול שקיבלנו בשביל לתמוך את הרשויות המקומיות במהלך הזה, לתמוך גם את המגזר העסקי, לתמוך גם את התעשייה בנושא הזה של התייעלות אנרגטית ושל אנרגיות מתחדשות.

ליאור שילת: עוד נקודה אחת אחרונה שחשוב לומר, זה הנושא הבין-לאומי.

ליאור שילת: אני מניח שכולכם מכירים את ההסכם שחתמה עליו שרת האנרגיה ביחד עם שרי המים של ירדן ושרת האקלים של איחוד האמירויות, עם שליחי האקלים של איחוד האמירויות ושל ארצות הברית.

ליאור שילת: ההסכם הזה הוא בעצם דוגמה לחשיבה מחוץ לקופסה ששיתוף הפעולה הבין-לאומי מאפשר לנו.

ליאור שילת: השאיפה היא להקים מתקן בירדן שיספק חשמל ישירות למרכזי הצריכה של מוקדי הביקוש של ישראל בירושלים ובאזור המרכז.

ליאור שילת: זאת דוגמה מעולה לאיך שיתוף פעולה בין-לאומי יכול מאוד לעזור לנו.

ליאור שילת: חשוב לומר, המטרה הזאת של הגעה ל-30 אחוזים אנרגיות מתחדשות לא תצליח בלי שיתוף פעולה של כל הגורמים האפשריים, קודם כל, בתוך מה שנקרא 'משפחת משרד האנרגיה' – רשות החשמל, חח"י, נגה, אבל גם כל הגופים השותפים שלנו ברמ"י, במשרד הפנים, במשרד הגנת הסביבה, במשרד ראש הממשלה, במועצה לביטחון לאומי, במשרד האוצר.

ליאור שילת: ההירתמות של כל הגופים האלה היא מאוד מרשימה, ובלעדיה לא נוכל להגיע ליעד הזה.

ליאור שילת: בנימה אישית, מכיוון שציין היו"ר קודם שנכנסתי לתפקיד לפני חמישה שבועות, מבחינתי זאת המטרה מספר אחת, בגללה הגעתי לתפקיד, אנחנו נעשה כל מאמץ אפשרי ומעבר לזה, בשביל להגיע ליעד של 30 אחוזים אנרגיות מתחדשות עד 2030 ואולי אפילו קודם לכן, ובעזרת השם אנחנו גם נצליח.

ליאור שילת: תודה רבה.

לימור מגן תלם: תודה רבה, ליאור.

לימור מגן תלם: אנחנו נעבור למתן שחק מהממ"מ, ואז לשאלות של חברי הכנסת, בבקשה.

מתן שחק: בוקר טוב, תודה.

מתן שחק: אני מתן מהממ"מ, כתבנו לקראת הדיון היום מסמך שסוקר את תמונת המצב הנוכחית בישראל בנושא אנרגיות מתחדשות, את הסוגיות המרכזיות בתחום הזה, כמו שציינו, האתגרים העומדים בפני התחום.

מתן שחק: המסמך הזה כמובן זמין לכולם כדי לעיין ולראות.

מתן שחק: (באמצעות מצגת) אני אציג בקצרה מאוד, מאחר והמצגת של משרד האנרגיה ורשות החשמל היו ממצות, ולא אלאה אתכם שוב באותם נתונים.

סמי אבו שחאדה: אנחנו נדבר על מחקר חדש, מתן?

מתן שחק: כן, זה בעצם עדכון של המסמך שהכנו שנה שעברה לדיון של הדיווח של שנה שעברה.

מתן שחק: זאת אומרת, הנתונים מעודכנים, הסוגיות מעודכנות.

סמי אבו שחאדה: המחקר שלכם מתייחס להבדל הלאומי בישראל, בעניין הזה של משק האנרגיה?

מתן שחק: למה הכוונה?

סמי אבו שחאדה: יהודים וערבים במשק האנרגיה.

מתן שחק: לא, זה רק על אנרגיות מתחדשות.

סמי אבו שחאדה: אנרגיות מתחדשות, נגיד ייצור אנרגיות מתחדשות אצל היהודים ואצל הערבים.

מתן שחק: לא, אין פילוח כזה.

סמי אבו שחאדה: אנחנו לא שואלים את השאלה הזאת?

מתן שחק: קודם כל, לא, זה לא היה מוקד הדיון.

מתן שחק: זה רעיון טוב אם רוצים לבדוק איך באמת מקימים מתקנים ביישובים ערביים, אבל שוב, זה לא היה חלק מהמוקד.

מתן שחק: מה שאני כן יכול להגיד, זה שחלק מהנתונים על אנרגיות מתחדשות בישראל, משכללים מתקנים שקיימים ברשות הפלסטינית, זה הדבר היחיד שאני יכול לומר בעניין הזה.

סמי אבו שחאדה: זה משהו אחר לגמרי.

שרון חצור: יש הרבה מאוד ידע שנצבר בהקשר של הרשויות הערביות בעבודה שלנו מול הרשויות עם קרן מפעל הפיס, ואפשר להרחיב את זה אם תרצה בהמשך.

מתן שחק: כדי לא לחזור סתם על דברים שנאמרו, אני רק אומר שהקידום של תחום האנרגיה המתחדשת תלוי בשיתוף פעולה מורכב בין כל מיני שחקנים, ממשלה, שלטון מקומי, יזמים, רשויות מקומיות, מושבים, יצרנים צרכנים כמו שהם נקראים, וכך הלאה.

מתן שחק: בגלל שיתוף הפעולה המורכב הזה, החשיבות של תוכנית עבודה שבעצם נותנת מסגרת לפעולות הממשלה, ומאפשרת לכל השחקנים לסנכרן את ההתנהגות שלהם וכך להביא לתועלת המקסימלית, היא פוחתת.

מתן שחק: ככל שיש יותר אי ודאות בתחום הזה, כך היכולת לקדם אותו פוחתת.

מתן שחק: מה גם, שכמו שראינו, התחום הזה רווי בדילמות, ורווי באתגרים שהם לא פשוטים לפתרון.

מתן שחק: האם לייעד שטחי קרקע גדולים ולא מופרים ולהפוך אותם לשדה סולארי, או להשאיר אותם כשטחים פתוחים משיקולים אקולוגיים, משיקולים של שימושי קרקע אחרים בעתיד וכך הלאה, האם להעדיף מתקנים קטנים או מתקנים גדולים, מה המשמעות של תעריף למחיר החשמל, מה המשמעות של תעריף לייצרני האנרגיות המתחדשות וכך האלה.

מתן שחק: זאת אומרת, אין פה פתרונות פשוטים דווקא.

מתן שחק: כיום אין עדיין תוכנית אסטרטגית לתוכנית עבודה מפורטת לקידום הנושא הזה, למרות שכפי שראינו, גם משרד האנרגיה וגם רשות החשמל עובדים במרץ, כדי לייצר את עבודת המטה הנחוצה כדי שאפשר יהיה לגבש תוכנית כזאת, וכפי שנמסר לנו, הם יפרסמו באמת תוכנית כזאת בשנה הקרובה.

מתן שחק: הגדלת היעדים שהוכרז עליהם בשנה שעברה, היא באמת מעוגנת בהחלטת ממשלה, אבל היא דורשת עבודת תכנון, כפי שהזכיר מנכ"ל המשרד, שיתכלל גם את רשת החשמל, גם את הטכנולוגיות השונות, וכך הלאה, דבר שעדיין נותר לעשות.

מתן שחק: וכמובן, שנדרש סנכרון בין כל גופי הממשלה שעוסקים בנושא.

מתן שחק: כיום עדיין יש פערים בין המדיניות של רמ"י, למשל, לבין מדיניות תכנונית ותוכניות מתאר ארציות, כל מיני סוגיות שיש בהן אי הלימה, שככל שהיא לא מיושבת היא כמובן לא תסייע לקדם את התחום.

מתן שחק: הסדרה ומכסות זה בעצם הכלי המרכזי שבאמצעותו התחום הזה מוסדר, ללא הסדרה וללא המכסה ההולמת לא ניתן לחבר מתקני אנרגיה מתחדשת לרשת.

מתן שחק: כפי שהציג יו"ר רשות החשמל, היה מעבר בארבע השנים האחרונות, זאת אומרת מ-2017, מעבודה רק עם תעריף הזנה, כשתעריף הזנה הוא יקר, הוא על חשבון משלמי החשמל, מצד אחד, ומהצד השני הוא שימש כתמריץ כדי להקים את המתקנים.

מתן שחק: היה מעבר מתעריף הזנה למכרזים.

מתן שחק: מכרזים מאפשרים להשיג מחיר שהוא יותר זול מאשר הפקה של חשמל בדלק פוסילי.

מתן שחק: כלומר, זאת באמת תועלת גם כלכלית וגם סביבתית משמעותי.

מתן שחק: השאלה היא, איפה מעבירים את הגבול בין תעריף מסובסד, תעריף שרוצים באמצעותו לקדם את התחום, לבין מכרז שהוא כלכלי מאוד ולא דורש סבסוד, אבל יש לו חסמים אחרים.

מתן שחק: כיום הרף הזה עובר במתקנים של 100 קילו וואט ומעלה, כשמ-100 קילו וואט עד 630 קילו וואט התעריף יורד עד שהוא מגיע למחיר של שדות סולאריים.

מתן שחק: זאת החלטת מדיניות חשובה, שמבחינת ההשפעה על מחיר החשמל היא כנראה רצויה, מצד שני היא עלולה לגרום לכך שמתקנים, גגות או אזורים שניתן לבנות בהם בדו שימוש בעיר, לא ימצו את השטח שלהם כדי לא להגיע למצב של מחיר נמוך מאוד כמו שמגיעים במכרזים.

מתן שחק: מאחר ומדובר בשני יצרנים שונים, הדבר יכול להיות מאוד משפיע, ואולי אלה חלק מהאפשרויות להתגברות על בעיית הרשת, מאחר ולא ניתן לבנות הרבה מתקנים בזמן הקרוב באזורים רחוקים, אפשר לשקול לאפשר יותר מתקנים בדו שימוש באזורי הצריכה.

מתן שחק: למשל, בשנה שעברה ההסדרה הזאת הייתה עד 200 קילו וואט, והרשויות המקומיות מאוד שמחו מאחר וההסדרה הזאת הולמת את הצרכים שלהם.

מתן שחק: מצד שני, הרישום להסדרה עד 200 קילו וואט בתעריף שניתן אז לא חודשה, ובכך, כנראה, הפוטנציאל שקיים ברשויות המקומיות לא ממומש.

מתן שחק: פיתוח רשת החשמל, כבר דיברו על זה אז לא אחזור על זה.

מתן שחק: גם תוכניות מתאר ארציות שחלק מהן מגובשות וחלק מהן קיימות, לטכנולוגיות שונות, והגדרות שימושי הקרקע והקצאות הקרקע של רמ"י, הם שני דברים שכדאי לגשר על אי ההלימה בניהם ולפתור אותו.

מתן שחק: לבסוף, אנחנו נדבר קצת על מחקר ופיתוח.

מתן שחק: (היו"ר מיכאל מרדכי ביטון)

מיכאל ביטון: קצת, שורות אחרונות.

מתן שחק: משרד האנרגיה נותן מיליוני שקלים בכל שנה לקידום מחקר ופיתוח של טכנולוגיות חדשות בתחום האנרגיה, כ-19 אחוזים מהתמיכות האלה ניתנים לפרויקטים בתחום האנרגיה המתחדשת, כמו שאפשר לראות בשקף.

מתן שחק: באמצעות המענקים האלה, מפתחים בעצם מחקר, מודלים ראשוניים של טכנולוגיות, וניסויים ראשוניים בטכנולוגיות.

מתן שחק: חלק מהאמצעים לקידום מחקר ופיתוח טכנולוגי בתחום האנרגיות המתחדשות, אמור להיעשות באמצעות מכסת 'חלוץ', מכסה ייעודית שאמורה לאפשר לאותם מתקנים להתחבר לרשת החשמל, כדי ממש לנסות אותם באופן יותר רחב.

מתן שחק: עד היום, הוקם מתקן אחד בהספק של 0.3 מגה וואט במסגרת המכסה הזאת.

מתן שחק: כלומר, הניצול של המכסה הוא פחות מאחוז.

מתן שחק: הסיבות המרכזיות לחוסר הניצול של המכסה, זה בעצם חוסר נכונות, שהיה עד לאחרונה לכל הפחות, לתת תעריפים שיאפשרו את הקידום של הטכנולוגיות האלה.

מתן שחק: יש חסמים נוספים שמפורטים בדו"ח אבל אני לא אפרט אותם כרגע, בכל אופן ממשרד האנרגיה נמסר, שבזמן האחרון יש איזשהו אופן חדש לחישוב תעריף ההזנה למתקני 'חלוץ', כך שהחסם הזה אמור להיפתר, וכמו שראינו גם בנתוני 2021, יש כבר שני מתקנים נוספים שקיבלו אישור ותעריף שכנראה יאפשרו להם לקום, כך שככל הנראה גם בזה יהיה שינוי לטובה.

מתן שחק: תודה.

מיכאל ביטון: תודה לך מתן.

מיכאל ביטון: עכשיו נלך לסבב חברי כנסת, אם תוכלו להיות תמציתיים וקצרים, ואחרי זה נשתף עוד מעגלים של אנשי מקצוע שיש להם מה לומר בנושא הזה.

מיכאל ביטון: חה"כ יוראי להב הרצנו, בבקשה.

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה, אדוני היו"ר.

יוראי להב-הרצנו: בשלהי 2020 הגשתי שאילתה דחופה לשר האנרגיה לשעבר, ד"ר שטייניץ, בנוגע לכך שתושבים רבים בצפון ישראל מבקשים להתחבר לרשת החשמל באמצעות פאנלים סולאריים, והם מקבלים סירוב מחברת החשמל.

יוראי להב-הרצנו: ד"ר שטייניץ עלה על בימת הכנסת ואמר לי, יוראי, מה שאתה אומר מדויק לחלוטין, אבל אתה מבקש להתעכב על החלק השני ואני רוצה להתעכב על החלק הראשון.

יוראי להב-הרצנו: אתה מתעכב על כך שתושבים רבים לא מסוגלים להתחבר לרשת, ואני מבקש להתעכב על כך שתושבים רבים רוצים להתחבר לרשת.

יעקב מרגי: זה לא סותר זה את זה.

יוראי להב-הרצנו: כלומר, מהפיכת האנרגיות המתחדשות שאני הובלתי, הצליחה.

יוראי להב-הרצנו: הצליחה, אבל ישראל, נכון לתחילת 2021, עמדה על שישה אחוזים אנרגיות מתחדשות, וזה מתסכל, כי כמו שמתן אמר, ישראל היא הסטארט אפ ניישן, ואם לטביה יכולה לעמוד על 40 אחוזים ואסטוניה על 30, וליטא תכף מדביקה את אסטוניה, אז ישראל לא יכולה לעמוד על שישה אחוזים.

יוראי להב-הרצנו: אני מוכרח לברך את שרת האנרגיה, קרין אלהרר, ואת מנכ"ל משרדה ששמענו אותו כאן, על שינוי הכיוון ועל העובדה שאולי לראשונה מזה שנים רבות אין רק הבטחות, יש גם מעשים שאמורים להביא אותנו ליעדים, ולהבנתי, ישראל היום אמורה לסיים את שנת 2021 על עשרה אחוזים אנרגיות מתחדשות, כשקרין נכנסה למשרדה עמדנו על כשישה, כך שמדובר על הדבקת פערים מאוד משמעותית.

יעקב מרגי: ארבע אחוזים בחצי שנה מפעולה שלה?

יעקב מרגי: יוראי, אני מייחס חשיבות לדברים שלך.

יעקב מרגי: אני לא רוצה שהפרוטוקול יתבייש.

יוראי להב-הרצנו: אבל רגע, תקשיב מרגי, אתה יכול אחר כך לבייש את הפרוטוקול או אותי, תרשה לי להשלים את דבריי.

יעקב מרגי: אני לא אבייש אותך בחיים.

יוראי להב-הרצנו: אני חוזר על דבריי, אני מברך את שרת האנרגיה על הדחיפה שלה את הדבר הזה, על המעקב הצמוד שלה, על המדיניות החד חד ערכית שהיא מובילה בקידום אנרגיות מתחדשות, וכן, אני חושב שעצם העובדה שישראל תגיע לעשרה אחוזים אנרגיות מתחדשות בסוף השנה, זה הרבה בזכות השרה אלהרר, ואני רוצה לברך אותה.

מיכאל ביטון: אבל רגע, יוראי, בשביל לדייק את ההצהרה, בינתיים הנתונים שיש לנו הם שבעה אחוזים, נכון לאוקטובר.

מיכאל ביטון: אפילו במחקר, מתן - - -

מתן שחק: יו"ר רשות החשמל הציג נתונים נכון להיום.

מיכאל ביטון: ואם מגיעים לעשרה אחוזים בדצמבר, וואלה באמת שאפו על האצת הפעילות.

יואב קיש: אדוני היו"ר, כשלא היית פה הצגתי את ההספק המותקן נכון להיום, שעומד על שלוש וחצי ג'יגה, שמהווה בעצם יכולת ייצור של 9.2-9.1 אחוזים.

מיכאל ביטון: יופי, נשמע מצוין.

יוראי להב-הרצנו: אני רוצה לברך אותה, ואני רוצה לברך את הממשלה גם על הצעדים הרבים שבוצעו כחלק מהתקציב בחוק ההסדרים.

יוראי להב-הרצנו: בין היתר, מנכ"ל המשרד הציג את הפטור מהיתרי השבחה, את כל הנושא של הסרת חסמים באגרו וולטאי, את החיוב של מוסדות הציבור להתקין, ועוד הרבה מאוד צעדים חשובים.

יוראי להב-הרצנו: בנימה אישית, מנכ"ל המשרד, תענוג לשמוע את מנכ"ל משרד האנרגיה מדבר בצורה כל כך בהירה ונהירה על הצורך הדחוף להתקדם עם אנרגיות מתחדשות, ולמחויבות האישית שלך.

יוראי להב-הרצנו: אני רוצה לאחל לך בהצלחה רבה, ההצלחה שלך תהיה ההצלחה של כולנו.

יוראי להב-הרצנו: אנחנו נמצאים בעידן של התחממות גלובלית, כולנו מרגישים את ההשלכות של זה, ולכן הצורך לקדם את האנרגיות המתחדשות הוא דחוף וברור.

יוראי להב-הרצנו: את נציג רשות החשמל, את יו"ר הרשות, אני כן אשמח לשאול שתי שאלות ממוקדות.

יוראי להב-הרצנו: אתם הרי סוברנים לקבל החלטות עצמאיות, לאור המדיניות של משרד האנרגיה, וטוב שכך, אבל האם אתם שוקלים איזשהם שיקולים סביבתיים בתהליך קבלת ההחלטות שלכם על קביעת תעריפים, או על יתר ההחלטות?

יוראי להב-הרצנו: והשאלה השנייה היא, איזה שיקולים סביבתיים אתם שוקלים בתהליך קבלת ההחלטות, והאם זה חלק סדור מתהליך הקבלה שלכם.

מיכאל ביטון: אני לא יודע, אבל רשות החשמל, גם אם היא גוף עצמאי, היא כפופה לממשלת ישראל, והממשלה הציבה יעדים, אז מישהו יכול לתת לה הוראות, אני מקווה.

מיכאל ביטון: לפעמים רשות אומרת שהיא אוטונומית - - -

יוראי להב-הרצנו: אדוני היו"ר, בדברי הפתיחה שלך אתה אמרת שממשלת ישראל הציבה לעצמה יעדים לא שאפתניים וגם בהם היא לא עמדה, אז אני אומר, היא חלק מרכזי בתהליך, ביכולת שלנו לעמוד ביעדים, היא רשת ההולכה, קביעת התעריפים - - -

מיכאל ביטון: אל תענה עכשיו, אדוני, תרשום את ההערות ובסוף חברי הכנסת - - -

יוראי להב-הרצנו: על כן אני רוצה לשאול, איזה שיקולים סביבתיים אתם שוקלים בתהליך קבלת ההחלטות, והאם זה מובנה כחלק בלתי נפרד מהתהליך?

יוראי להב-הרצנו: והשאלה השנייה, דיברת על אגירה בליתיום, האם אתם מדברים, בוחנים, משתמשים, באגירה שהיא דו שימושית, באמצעות דחיסת אוויר?

יוראי להב-הרצנו: יש כמה חברות בישראל, אפרופו מו"פ, שעוסקות בדבר הזה, והאם אתם בוחנים את זה או רוצים לעשות את זה?

יוראי להב-הרצנו: הערה אחרונה, אדוני היו"ר, אני חושב שחייבים לקבל את ההתייחסות של מינהל התכנון ורמ"י לעניין הזה, כי חלק בלתי נפרד מהיכולת שלנו לעמוד ביעדים תלויה בהסרת חסמים בתחום התכנון והבנייה, בפטור מהיטלי השבחה.

יוראי להב-הרצנו: כל הגופים, ודאי גופי התכנון של מדינת ישראל, צריכים להירתם למאמץ הזה.

מיכאל ביטון: תודה רבה, יוראי להב הרצנו.

מיכאל ביטון: סמי אבו שחאדה, בבקשה.

מיכאל ביטון: רק הערה אחת, אתה יודע שמדינת ישראל, בשנות ה-70, בנתה תחנה סולארית בקליפורניה של היקף אספקת חשמל מטורף.

מיכאל ביטון: חברת סולל הישראלית בשנות ה-70 הרימה חווה שאנחנו לא יודעים להרים פה היום.

קריאה: מיכאל, שנות ה-90 ולא ה-70, זה גם 30 שנים.

יעקב מרגי: המחקר והפיתוח היה פה בהר חוצבים שנים רבות.

מיכאל ביטון: אבל ידעו להקים חווה בחוץ לארץ, בארץ עוד חיפשו את החווה הזאת 20 שנה.

מיכאל ביטון: כן, בבקשה סמי.

סמי אבו שחאדה: אני רוצה להכניס ממד אחר לדיון.

סמי אבו שחאדה: אני נכנסתי לעולם הזה של האנרגיה דרך הנוכחות שלי בוועדת הקרן הלאומית בעניין הגז, ומאז עשיתי כמה ישיבות במשרד האנרגיה, גם עם השר שטייניץ וגם עם השרה קרין אלהרר, ואני כל פעם מופתע מחדש מהממד הלאומי של שוק האנרגיה בארץ.

מיכאל ביטון: לאומי?

מיכאל ביטון: תסביר.

סמי אבו שחאדה: אני אסביר.

סמי אבו שחאדה: יש הבדל ענק בין מה שקורה בחברה היהודית בארץ במשק האנרגיה, גם בסולארי וגם בגז הטבעי, לבין החברה הערבית.

סמי אבו שחאדה: למה זה חשוב ורלוונטי, אדוני?

סמי אבו שחאדה: כי הדרך שבה מתנהל השוק מנציחה את הפערים.

סמי אבו שחאדה: איך היא מנציחה את הפערים?

סמי אבו שחאדה: בכמה מישורים.

סמי אבו שחאדה: בזה שהערבים הם שקופים, וזה למרות שכל עבודת הבנייה שאנחנו שומעים עליה, ואני מניח שאם אני אשאל איפה נמצאים הערבים, אז הם עושים את התשתיות, העבודות הקשות.

סמי אבו שחאדה: אני מניח שזה שם.

קריאה: אני יכול להגיד את זה מתוך היכרות.

סמי אבו שחאדה: איפה זה מנציח את הפערים בין יהודים לערבים, אדוני?

סמי אבו שחאדה: כמו שעכשיו כל אזורי התעשייה הרציניים צריכים גז טבעי, כי זה בינתיים מוריד להם את עלויות החשמל בצורה דרמטית.

סמי אבו שחאדה: אזורי תעשייה בחברה הערבית כמעט ואין, וכל נקודות היציאה של הגז הטבעי באזורים החדשים הם עכשיו נמצאים, איכשהו, כי אני לא רוצה לומר מילים קשות, באזורי תעשייה יהודים.

סמי אבו שחאדה: ואז מה קורה?

סמי אבו שחאדה: לא רק שזה מונע את הפיתוח של אזורי תעשייה בחברה הערבית, זה גם לוקח את מה שיש אצל הערבים ומעביר אותם אצל היהודים, ואז זה תעסוקה, ואז זה ארנונה, ואז זה כל מה שיוצא עם זה.

סמי אבו שחאדה: אותו דבר.

סמי אבו שחאדה: יש פה כמה חסמים לחברה הערבית להיכנס לשוק הסולארי.

סמי אבו שחאדה: דבר ראשון, רמ"י, אין קרקעות יותר, לא נשארו קרקעות לערבים ומה שיש להם גם מפקיעים להם, כמו שקורה עכשיו בנגב.

סמי אבו שחאדה: דבר שני, כל העניין של התכנון, כולם מדברים על בירוקרטיה ובירוקרטיה, עשרות שנים של אפליה בתכנון, הערבים גם מחוץ למשחק בעניין הזה.

סמי אבו שחאדה: אני רציתי לבדוק איפה אפשר, אז ירדתי לדרום והלכנו לרהט.

סמי אבו שחאדה: בזמנו בישיבה עם השר שטייניץ הוא הסכים שאפשר לייצר ברהט, גם ברהט חם.

סמי אבו שחאדה: אבל מה, התשתיות כל כך רעועות, שגם אם ייצרו ברהט הם לא יוכלו להעביר את זה ברשת.

סמי אבו שחאדה: אז יש כל כך הרבה חסמים, עכשיו מה שיוצא בסוף - - -

מיכאל ביטון: דווקא ברהט אפשר, יש הרבה מבני ציבור.

מיכאל ביטון: אגב, אתה יודע מי משתמש הכי הרבה באנרגיה סולארית בלי המדינה?

מיכאל ביטון: הבדווים.

מיכאל ביטון: האילוץ יצר חדשנות.

יעקב מרגי: קודם כל, כל בניין בחברה הערבית, מבחינה אובייקטיבית, הוא פוטנציאל לעוד קומה.

מיכאל ביטון: אבל סמי, ההערה הכללית שלך נכונה.

מיכאל ביטון: אבל אני אומר, עכשיו יש מנהיג לחברה הערבית בממשלה, עם הרבה משאבים.

סמי אבו שחאדה: העניין הוא בדיוק מה שאמרת.

סמי אבו שחאדה: בגלל כל האסון של מה שקורה בכפרים הבלתי מוכרים הם שמים איזשהו פאנל סולארי, אבל זה לא אומר שאנחנו הפכנו להיות משהו מהשוק הזה.

סמי אבו שחאדה: בשוק הזה יש היבט לאומי ברור, בכל מה שנוגע ליזמים, חברות רציניות, עסקים רציניים.

סמי אבו שחאדה: עכשיו אנחנו נמצאים בבנייה, בקבלנות, בכבישים, לפתוח כביש, לסגור כביש, להעביר קו.

סמי אבו שחאדה: את כל העבודות שהיהודים לא רוצים לעשות, הם עושים, אני יודע, וזה עושה להם כסף, אבל אנחנו מחוץ לשוק הזה בצורה המשמעותית שלו.

סמי אבו שחאדה: עוד משהו שאני רוצה להגיד עליו משהו, אדוני, שאני לא יודע למה על הבוקר זה מתסכל אותי כל כך הרבה.

סמי אבו שחאדה: אני באמת רוצה שאתה תבקש אצלך בוועדה, אדוני, לראות מה הנוכחות של הערבים בוועדת הכלכלה.

מיכאל ביטון: מאז שאתה הצטרפת זה נהיה רציני.

סמי אבו שחאדה: אדוני, בכנסת ובזום.

סמי אבו שחאדה: אנחנו כמעט לא קיימים.

מיכאל ביטון: בדוברים אתה מתכוון?

מיכאל ביטון: מתוך אנשי המקצוע?

סמי אבו שחאדה: כשנית

סמי אבו שחאדה: חנו את עניין הדיור, כשדיברנו על הרפורמה - - -

מיכאל ביטון: אה בהצגה של הממשלה?

מיכאל ביטון: בהצגת הדברים?

סמי אבו שחאדה: לא רק בהצגת משרדי הממשלה.

סמי אבו שחאדה: כשבאות החברות הפרטיות, כשדיברנו על הרפורמה במשק, כל הנושאים שדיברנו עליהם, תבדוק את זה מספרית.

מיכאל ביטון: לא צריך, אתה צודק, יש פערים בחברה הערבית, והם חמורים.

סמי אבו שחאדה: זה לא פערים, אדוני, אנחנו נעלמים, שקופים.

מיכאל ביטון: יש הזדמנות, אבל לצערי אני אומר לך שיש בממשלה הזאת הזדמנות, יש כסף, יש מנהיג, יש רצון.

מיכאל ביטון: הפערים עצומים, אין ויכוח בכלל, אני האחרון שיגיד לך משהו אחר.

סמי אבו שחאדה: אני פשוט אומר את זה כי אני רוצה שזה ישתנה.

סמי אבו שחאדה: כשאדוני אומר שזה נכון ויש עם זה בעיה, אז אני רוצה שאנחנו כוועדה, נתחיל לעשות קצת יותר מאמץ בלזמן אותם, כשאנחנו דנים בענייני רפורמה, בענייני תחבורה, בענייני תיירות, בענייני דיור, כל העניינים.

מיכאל ביטון: סמי, אני אעשה איתך דיון של שלוש שעות על אתגרי הפיתוח הכלכלי בחברה הערבית, לפי תחומים.

סמי אבו שחאדה: בעניין משק האנרגיה.

מיכאל ביטון: לפי תחומים, שלוש שעות, כל 45 דקות נבחר נושא.

מיכאל ביטון: סגרנו?

סמי אבו שחאדה: יופי, בכל נושא כזה, אני שמח.

מיכאל ביטון: אז סגרנו, ואתה צודק, והפער עצום, ופקידי ממשלה ומנכ"לים ושרים צריכים להציג את הפעולות שלהם לאוכלוסיות המוחלשות.

מיכאל ביטון: מי שלא בחגיגה הכלכלית, זה יכול להיות חרדים, זה יכול להיות נגב, גליל, וערבים.

סמי אבו שחאדה: משק האנרגיה זה העתיד, אדוני.

מיכאל ביטון: ואפשר, תדע לך, בחדשנות אפשר לעשות אנרגיה מתחדשת גם בחברה הערבית, זה לא סיפור, אפשר.

סמי אבו שחאדה: זה ברור לי.

סמי אבו שחאדה: בסדר גמור, תודה.

מיכאל ביטון: חה"כ יעקב מרגי.

יעקב מרגי: תודה אדוני היו"ר, זהו יום עמוס פעילות כפי שאתה מכיר, אבל מה לעשות, ויתרתי על הרבה כי הנושא הזה חשוב.

יעקב מרגי: אני רוצה להצטרף לברכותיו של יוראי להב למנכ"ל ולשרה, ולאחל להם שבאמת תהיה להם הצלחה.

יעקב מרגי: אני לא קפצתי על זה, אבל אי אפשר להגיד שגלגל השיניים של הטורבינה התחילה לעבוד מאז שהכרזנו על הקמת המדינה בבאזל לפני שישה חודשים, זה גם מכוח האינרציה, קצת צניעות, בגלל זה הגבתי.

יעקב מרגי: אני מכבד.

יוראי להב-הרצנו: נכון, אני מקבל את מה שאתה אומר.

יעקב מרגי: יש לי אינטרס עליון שקרין אלהרר, יחד עם צוותה, יצליחו, אבל בוא, היעד של 30 אחוזים הוא לא שאפתני.

יעקב מרגי: אם היו באמת רוצים, היו מקבלים החלטות להגיע אליו.

יעקב מרגי: לא יגיעו אליו, הנה אני אומר לכם, לצערי הרב.

יעקב מרגי: כי אי אפשר להוסיף עוד מאותו הדבר ולחשוב שזה ישתנה.

יעקב מרגי: זה כמו כשיש תקלה במחשב ואתה מכבה ומדליק ולוחץ עוד פעם ועוד פעם אנטר, זה לא יפתור את הבעיה, זה עוד מאותו דבר.

יעקב מרגי: הנושא רחב.

יעקב מרגי: תקשיבו, יש עוד הרבה דברים שקשורים למשרד האנרגיה שיכולים לשפר את המצב.

יעקב מרגי: כשאתה מדבר על 30 אחוזים, זה 30 אחוזים מתוך מה?

יעקב מרגי: מתוך צריכת האנרגיה שלנו.

יעקב מרגי: כפי שאמרתי בהשאלה על התנועה בדרכים, אנחנו מצד אחד משקיעים בתשתיות, ומצד שני שופכים לכבישים עוד מאות אלפי ומיליוני רכבים חדשים, ואז אומרים שלא מסיגים את התוצאה.

יעקב מרגי: ההערכה שלי והחשש שלי הם שלא נשיג את התוצאה.

יעקב מרגי: אדוני היו"ר, אני מבקש שתייחד דיון לזה, בזמנו דנו בעניין הזה, יש את הסוגייה של הקו גנרציה, כל סוגיית הגז, חיבור מפעלי התעשייה לגז הטבעי וזה יקטין לך את צריכת החשמל.

יעקב מרגי: במקומות שאין הזרמה של גז טבעי, חברת החשמל וכל הסוגייה הזו של המתקנים לוקה בחסר.

יעקב מרגי: אדוני המנכ"ל, אני מבקש ממך שתיקח את זה כפרויקט, לא ייתנו לך לעשות את זה מהר.

יעקב מרגי: דובר על הפרדה של הייצור מההולכה, צריך להעצים את הקטע הזה, לסיים את התהליך הזה.

יעקב מרגי: חברת החשמל מתמחה בהולכה, שתתמחה בהולכה, בייצור חשמל, ואז תהיה לנו יעילות במשק.

יעקב מרגי: עוד נקודה שרציתי להזכיר אבל התאפקתי.

יעקב מרגי: לא ייתכן שכל סוגיית ההולכה צריכה להסתמך על תשתיות חדשות.

יעקב מרגי: שישקיעו מחשבה, שישקיעו פיתוחים כדי לנצל את הרשת הקיימת.

יעקב מרגי: לא צריך לרשת פה את המדינה בעמודים ובכבלים בלי סוף.

יעקב מרגי: יש לנו קווי מתח גבוה, יש היום טכנולוגיות חדשות, אפשר תת קרקעי, אפשר לנצל את זה.

יעקב מרגי: המשימה היא גדולה והמשימה היא רבה, והנה אני אומר לך, הייתי שר, גזרתי סרטים של השר שקדם לי, והשר שבא אחריי גזר סרטים גם על מה שאני עשיתי, זה העולם וככה זה, לכן ציפיתי.

מיכאל ביטון: האדם הדגול הוא מפרגן לקודמיו ומוסיף על זה קומה.

מיכאל ביטון: כפי שחכמינו אמרו, אנחנו יושבים על כתפי ענקים.

יוראי להב-הרצנו: אתה מכיר אותי, אני מפרגן.

יוראי להב-הרצנו: אני נעלבתי לא ממך, מהתשובה של השר שטייניץ.

יעקב מרגי: אני חיזקתי אותך, זה לא סותר זה את זה.

יוראי להב-הרצנו: שאמר לי לקחת מסוק ושהוא יראה לי שכל ישראל מרוצפת בפאנלים סולאריים.

יעקב מרגי: הוא הרגיש מתוסכל, אני ליוויתי אותו פה בדיונים.

יעקב מרגי: הוא הרגיש מתוסכל שהוא עושה ועושה, כמו שר התחבורה.

מיכאל ביטון: תודה חברים.

מיכאל ביטון: חה"כ עמיחי שיקלי, ולאחריו נפתח את זה לכמה דוברים במעגל הרחב.

מיכאל ביטון: אנחנו נסיים את הוועדה ב-11:00, אנחנו לא נצליח לתת לכולם לדבר היום, אבל דיון מעקב באזור מרץ יתקיים פה, כדי לתת לשרה ולמנכ"ל החדש להניע את הגלגלים ולספר לנו על איך נראתה שנת 2021 ואיך היישום הכספי של התקציבים החדשים שהגיעו לתשתיות, וכן הלאה.

מיכאל ביטון: עמיחי שיקלי, בבקשה.

עמיחי שיקלי: קודם כל, תודה רבה על הסקירה הזאת, היא מאוד מחכימה.

עמיחי שיקלי: אני אגיד ממש כמה הערות מאוד קצרות, כי זה באמת נושא שמצריך המון ידע טכני וידע מקצועי.

עמיחי שיקלי: דבר ראשון, לא שמענו כמעט שום דבר על הנושא של אנרגיית רוח.

עמיחי שיקלי: אם זה מכיוון שלא הולכים לאפיק הזה ומצמצמים את הפרויקטים, אז אני מאוד שמח.

עמיחי שיקלי: אני חושב שזאת טכנולוגיה, מהמעט שלמדתי בסיורים ביער יתיר וברמת הגולן, וגם פגשתי חברות שעוסקות בזה וגם את הגופים שנאבקים סביב הדברים האלה, יש עם זה המון מורכבות במדינת ישראל.

עמיחי שיקלי: הערה אחת שיש לי על כל מה ששמענו, הדבר היחיד שמצאתי את עצמי מוטרד ממנו, זה נושא המו"פ.

עמיחי שיקלי: זה נראה שאין על זה מספיק פוקוס, גם מבחינת התקציב וגם מבחינת הניצול, כמו שהראיתם קודם שיש איזשהו נפח ייצור שהקצתם את זה לניסויים וזה נראה שזה מעט יחסית ממה שקורה.

עמיחי שיקלי: אני חושב שזה מאוד חשוב, כי ישראל היא לא אריזונה שיש פה מרבדים של שטח פתוח שאפשר לפזר בלי סוף פאנלים סולאריים, אנחנו לא יכולים לעשות את זה.

עמיחי שיקלי: הנגב לא עד כדי כך רחב, וגם לכל מתקן כזה שמציבים בשטח יש מחירים סביבתיים אחרים, ולכן, אני חושב שאם נצליח להיות חלוצים בתחום הזה של אגירה, אם נצליח להיות חלוצים בעוד אפיקים של טכנולוגיות מהסוג הזה.

עמיחי שיקלי: למשל, שמעתי על חברה שיש לה יכולת לתרגם אנרגיית שמש לטובת קירור, חברה ישראלית.

עמיחי שיקלי: אנחנו צריכים לראות שאנחנו מסייעים לחברות האלה לשים את מדינת ישראל בחזית מבחינת מו"פ.

עמיחי שיקלי: זה אני חושב שהוא דבר ששווה לשים עליו הרבה דגש, יכול להיות שזה כבר האג'נדה שלכם, אני לא יודע, אבל הייתי רוצה לראות כאן יותר, יותר דיבור על זה, זה הייתרון היחסי שלנו.

עמיחי שיקלי: הדבר האחרון שמעניין אותי, והייתי שמח לקבל על זה אינפורמציה ממי שצריך, ולנסות להבין למה מדינות באירופה, כמו שהציג קודם יוראי, מצליחות יותר מאיתנו בתחום הזה.

עמיחי שיקלי: זאת אומרת, איך זה שליטא, אסטוניה, אני לא זוכר בדיוק את המדינות, איך קורה שהם לפנינו בתחום הזה?

מיכאל ביטון: כי הן רוצות, כי הן החליטו, זה לא מס שפתיים.

מיכאל ביטון: הצהרות לחוד, ומעשים לחוד, נאומים כולנו יודעים לתת אבל תוצאות יותר קשה.

מיכאל ביטון: תודה לך, חה"כ שיקלי.

עמיחי שיקלי: תודה לכם.

מיכאל ביטון: יש פה נציג של המשרד להגנת הסביבה, בזום או איתנו פיזית פה?

מיכאל ביטון: עד שתפתחו לי את המסך שלה, איתן פרנס, איגוד חברות אנרגיה ירוקה, בבקשה.

מיכאל ביטון: אנא כל הדוברים בתמצית, כדי שנאפשר לכמה שיותר.

איתן פרנס: אדוני היו"ר, דבר ראשון, הזכרת את נושא של 'ישראבלוף', ואני מוחה, כי זה הפטנט שלי בתחום הזה ואני משתמש בו תמיד.

איתן פרנס: בתחום האנרגיה המתחדשת.

מיכאל ביטון: אז במקום 'ישראבלוף' נקרא לזה 'ישרא-פאנל-בלוף'.

איתן פרנס: אין בעיה.

איתן פרנס: אני רוצה קודם כל לספר לוועדה, שאותו פרויקט שהישראלים הקימו בארצות הברית במדבריות מואבי בשנות ה-90, הוא יותר גדול מכל תחנות הכוח הסולאריות של ישראל, 350 מגה וואט, והוא עובד עד היום.

איתן פרנס: את זה ידענו לעשות לפני 40 שנה.

איתן פרנס: עכשיו אני נכנס לגופם של דברים.

איתן פרנס: ראשית, אני רוצה לברך את הממשלה החדשה, את השרה החדשה, את המנכ"ל החדש.

איתן פרנס: שנית, למרות מה שכתוב בחוק שהיום היינו אמורים לשמוע כבר סקירה על תוכנית עבודה ועל העמידה ביעדים, אני רוצה לבקש מהוועדה הזו שתתייחס לרצינות שאנחנו רואים כרגע בהצהרות, וגם במעשים שהתחלנו לראות, ברצינות.

מיכאל ביטון: וזה לא פותר אותם בינואר מלשלוח לי תוכנית עבודה, ובמרץ לדווח לי.

מיכאל ביטון: מה אתה חושב?

מיכאל ביטון: עכשיו זה השלב הכייפי של הכניסה לתפקיד, אחרי זה מתחילים לזוז.

איתן פרנס: אחרי שאני שומע את הוועדה אני גם מבין שאני אומר את הדברים הנכונים, אבל בכל זאת, חייבים לשים דברים על מקומם.

איתן פרנס: אני אומר את זה לליאור שילת, מנכ"ל משרד האנרגיה, היעד שמוצג פה ושמדינת ישראל קבעה, הוא יעד שמחשבים אותו אחרי שמסתיימת השנה, בודקים כמה אנרגיה מתחדשת יוצרה בפועל מסך כל צריכת החשמל.

איתן פרנס: לא הספק מותקן, כי זאת תהיה טעות לתכנן את זה לפי הספק מותקן.

איתן פרנס: אם רוצים לתקן את זה ולתכנן לפי הספק מותקן, הכל בסדר, אבל אם רוצים - - -

מיכאל ביטון: אתה בעצם אומר שזה לפי הזרימה בפועל?

מיכאל ביטון: את מה שזורם אנחנו סופרים, לא ברזלים, סופרים זרם.

איתן פרנס: נכון, מאה אחוז.

איתן פרנס: לכן, הכמויות הן אחרות לגמרי.

איתן פרנס: נגה, חברת ניהול המערכת הסבירה ממש לא מזמן שאנחנו צריכים 1,600 מגה וואט לשנה, אותו מספר שאדוני דיבר עליו, 3-2 אחוזים הם 1,600 מגה וואט.

איתן פרנס: למה אני מציין את זה?

איתן פרנס: כי אנחנו במקרה הכי טוב, ואני אומר את זה בשם התעשייה, אנחנו ארגון של 190 חברות, הקמנו 700 מגה וואט, זה מה שאנחנו יודעים לעשות.

איתן פרנס: מדינת ישראל צריכה לשנות תקליט, או לשנות דיסקט, או לשנות משהו חדש, כי משהו לא קורה, ואם אנחנו נמשיך לא להתייחס לנושא, אנחנו לא נשתנה.

איתן פרנס: מה צריך לעשות?

מיכאל ביטון: בדיוק איתן, תן לנו את החסמים ואת התיקונים.

איתן פרנס: יפה, אני אקרא לזה 'מדיניות מצמיחה', כי אי אפשר להצמיח צמיחה בתעשייה הזו בלי לקבוע לה אופק הסדרתי, ואופק הסדרתי זה לא לשבת היום כאן ולדבר על ההסדרה של 2022, אנחנו חייבים לדעת מה קורה קדימה.

איתן פרנס: את זה אני אומר לליאור שילת, ואותה תוכנית עבודה היא סופר חשובה, כי לפיה אנחנו נדע גם להוריד את המחירים, כשאנחנו נדע להתייעל ולתכנן תכנון ארוך טווח, אנחנו נדע גם להוזיל את העלויות של האנרגיות המתחדשות, ואז נהיה עוד יותר אטרקטיביים לחברות במדינה.

איתן פרנס: אני אומר לרשות החשמל, רשות החשמל עושה צעד עצום, מעבר ממשק חשמל מונופוליסטי למשק חשמל משוכלל.

איתן פרנס: אנחנו מסתכלים על מה שמציגה רשות החשמל, אנחנו לא רוצים מכרזים, אנחנו רוצים ללכת לשוק חשמל משוכלל, שוק סיטונאי כמו בגרמניה, באנגליה, בעולם המפותח, ואנחנו צועדים לשם.

איתן פרנס: אותו סקטור שנפגע, הוא דווקא הסקטור הצרכני.

איתן פרנס: הסקטור של החברות המשוכללות, הבורסאיות וכולי, הם סקטורים שיודעים להתמודד עם התהליכים החזקים והעצומים האלה שמשנים את השוק הזה, אבל דווקא הסקטור הצרכני, צרכני החשמל חייבים לחבר גגות סולאריים.

מיכאל ביטון: אל תקרא להם צרכנים, תקרא להם היצרנים הקטנים, הזעירים, הם יצרנים.

איתן פרנס: נכון, יצרנים קטנים, וזה מגג הבית הפרטי, המוסך, בית הספר, וכולי, וחייבים למצוא את הדרך.

מיכאל ביטון: אפילו בירוחם אני סופר 20 גגות פרטיים, אבל זה הפסיק, כי זה היה כלכלי ואנשים שמו, וזה נהיה לא כלכלי.

איתן פרנס: יכול להיות, עכשיו יש כאן הרבה דברים שלא נמצאים פה.

איתן פרנס: חברת החשמל, ההתקדמות של פיתוח הרשת היא נעלם פה מחדר הוועדה, ואנחנו לא באמת יודעים מתי אנחנו נחבר את המתקנים לחשמל, וכל התוכניות היפות לא באמת יקרו אם לא נחבר אותם.

איתן פרנס: יש כאן נעלמים נוספים, מינהל התכנון שהחליט שלא יהיו מתקנים קרקעיים, משרד החקלאות שהחליט שפיילוט של אגרו פוטו וולטאי מצריך תוכנית מתאר מפורטת, ואנחנו נשב עכשיו שנתיים ונחכה עד שנוכל לעשות את הפיילוטים האלה.

איתן פרנס: הרבה דברים לא כאן.

איתן פרנס: לכן, אני מסיים ואומר למנכ"ל משרד האנרגיה, וגם לוועדה ולחברי הכנסת.

איתן פרנס: אם התחום הזה לא יקבל התייחסות של תוכנית חירום לאומית, לא יהיה שום שינוי.

איתן פרנס: ולמה אני אומר את זה?

איתן פרנס: כי השרים חייבים לעסוק כזה, צריך להקים ועדת שרים לאנרגיה מתחדשת, כמו שהיה פעם.

איתן פרנס: השרים צריכים להנחות את הצוותים המקצועיים איך מגיעים ליעד, אחרת לא יהיה שינוי, אנחנו לא נצליח לעשות שום שינוי אמיתי אם לא יתכנסו כאן כל המשרדים לעשות לליאור שילת ולשרת האנרגיה להתקדם.

איתן פרנס: אלה הדברים וכאן אנחנו נמצאים, וקורים פה תהליכים מאוד משמעותיים ואנחנו מברכים עליהם.

איתן פרנס: לסמי אבו שחאדה, אני אומר שיש הזדמנות עכשיו, מתקנים את האפשרות לחבר בתים לחשמל ללא טופס 4, אז אפשר גם לחבר גגות סולאריים ללא טופס 4, זה פוטנציאל עצום, שהם יכולים וחייבים לדאוג לו.

איתן פרנס: אנחנו מנסים לדבר על זה עם משרד המשפטים.

איתן פרנס: אלה הדברים, ואנחנו קוראים מפה באמת להתייחס לתחום הזה כתוכנית חירום לאומית.

איתן פרנס: מחר יכול להיות מצב חירום בישראל, אנחנו תלויים בגז טבעי.

איתן פרנס: הגמישות של רשת החשמל, אנחנו נישאר בלי חשמל.

איתן פרנס: עם ישראל לא חווה את האסון הזה, אנחנו לא רוצים שהוא יחווה אותו, אבל כל העולם נערך לאסון אקלימי, יש כאן גל חום או גל קור שיכול לפקוד את ישראל ובמשך שבועיים אנחנו לא נדע להתמודד איתו.

איתן פרנס: מה יקרה כשזה יבוא?

איתן פרנס: אם אנחנו ניתקל פה בתקיפה של אתרי האנרגיה של ישראל, מה יקרה?

איתן פרנס: אנחנו חייבים משק חשמל חכם, מבוזר, ועצמאי אנרגטית.

איתן פרנס: אדוני, מכאן אני אומר לליאור שילת, יד ביד, כתף אל כתף איתך, נמפה את החסמים, נסיר אותם, נגדיל את היעדים.

איתן פרנס: גם את החוק צריך לתקן, בחוק כתוב 17 אחוזים אנרגיות מתחדשות, אני פונה ליו"ר הוועדה שיראה את סעיף ההגדרות ליועץ המשפטי.

איתי עצמון: לא, בחוק לא כתוב.

איתן פרנס: החוק מפנה להחלטות ממשלה.

איתן פרנס: סעיף ההגדרות קובע שההחלטה אליה מפנים היא החלטה 542, 17 אחוזים, צריך להפנות להחלטה 465 של 30 אחוזים.

איתן פרנס: לפחות שהחוק יגיד את מה שהממשלה רוצה, זאת כבר תהיה התחלה מצוינת.

איתי עצמון: אני בזמנו, אגב, כשנחקק החוק הערתי שלא כדאי להפנות להחלטת ממשלה מסוימת כל כך, אבל לצערי עמדתי לא התקבלה.

מתן שחק: לדעתי אבל החלטת הממשלה של הגדלת היעדים מתקנת את החלטת הממשלה הקודמת, ולכן היא כן נכללת בחוק.

איתן פרנס: אבל החוק כרגע מדבר על 17 אחוזים.

מתן שחק: אני אומר שהחוק לא מדבר על אחוזים, החוק מדבר על האחוזים שנקבעו בהחלטת ממשלה מספר זה וזה - - -

מיכאל ביטון: משרד התשתיות יכול להביא תיקון חקיקה ואנחנו נריץ לו את התיקון הזה, שתהיה התאמה בין האחוזים שמוצהרים לאחוזים שכתובים.

מיכאל ביטון: תודה לך, איתן.

איתן פרנס: תודה רבה.

מיכאל ביטון: דורית בנט, הרחק מהערבה, את עדיין בערבה?

מיכאל ביטון: דורית בנט בזום?

דורית בנט: כן, אני כאן בזום, אהלן.

מיכאל ביטון: רגע, דורית.

מיכאל ביטון: אני רק אספר לכם, בשנת 2006-2005 בערך הייתי במגבית קנדה, ואנחנו הענקנו לאילת אילות כמה מיליוני דולרים, להיות האזור המוביל בארץ באנרגיה מתחדשת, והאמת היא שהם עמדו ביעד.

מיכאל ביטון: יש שם יזמות ויש פיילוטים, ודורית היא אחת המנהיגות עם אודי גת ורבים אחרים.

מיכאל ביטון: בבקשה, דורית.

דורית בנט: זה באמת מרגש, איך שהדרכים שלנו נפגשות עוד פעם, ותודה על ההזדמנות.

דורית בנט: בגלל שהזמן קצר, אני רוצה להיות מאוד קצרה ומדויקת.

דורית בנט: כל מה שנאמר כאן, איתן לפניי, אתה מיכאל, ברכות למנגנון החדש, למנכ"ל, לשרה, ולכל מי שנכנס למשרד האנרגיה, ואני מקווה שיפיח רוח חדשה, באמת עם רצון לממש.

דורית בנט: אני באמת דוגמה למישהי שמימשתי.

דורית בנט: אנחנו באזור שלם מימשנו כל פעם את היעדים האסטרטגיים שהצבנו לעצמנו, למרות שאנחנו לא מדינה עצמאית, אנחנו קשורים גם במדינת ישראל.

דורית בנט: אז בתור אחת שמממשת, אני רוצה להציע שתי סוגיות לשיחה הזאת, שמאוד מהותיות בדיון שנעשה פה.

דורית בנט: כי כל הדיבור, עם כל הרצון הטוב, גם של המנכ"ל, גם של יואב, גם של כל מי שדיבר, כולם חוזרים על הרשת.

דורית בנט: תפיסת הרשת ופיתוח הרשת הן שגויות מבסיסן, ואני רוצה להסביר למה.

דורית בנט: זה נכון, הגישה מאוד נכונה, שצריך לייצר ליד צרכנות, אבל הנגב לא צריך להיות היצרן של מרכז הארץ.

דורית בנט: זאת תפיסה שגויה, כי אם היום נשליש ונרביע את כמות הייצור הסולארי בנגב, נעביר הכל לאגירה על תשתית קיימת, אנחנו מספקים את כל החשמל, יום ולילה, מאנרגיה נקייה, לכל הנגב.

דורית בנט: כל הסוגייה הזאת, שצריך לשלוח את החשמל למרכז, היא מוטעית ביסודה.

דורית בנט: אפשר לשלוח אחוז מסוים, אנחנו רוצים לעזור למרכז הארץ, אבל לא, הפיתוח שלנו הוא ממש פיתוח של ייצור מול צריכה.

דורית בנט: אנחנו עושים עכשיו תוכנית אסטרטגית שנציג אותה גם לרשות החשמל, במימון חלקי של המדען הראשי של משרד האנרגיה, וגם למשרד האוצר.

דורית בנט: אם אנחנו מכפילים את הייצור שלנו פה באילת ובערבה, על תשתית קיימת בלי שקל אחד נוסף, אנחנו יכולים לייצר עוד פי ארבע מהייצור שלנו, להעביר הכל לאגירה ולייצר את החשמל ב-100 אחוזים 24/7.

דורית בנט: עשינו עבודה עם ד"ר נורית גל וד"ר דני ויינשטוק, והראינו שבמקום עלות של 2.6 מיליון שקלים למגה וואט מותקן אחד לרשת בערבה, אפשר באגירה על אורך של 25 שנה להגיע ל-1.3 מיליון שקלים למגה וואט מותקן, חצי מהמחיר של שדרוג הרשת.

דורית בנט: חברת החשמל, ורשות החשמל שעובדת על פי תעריפים ששמו חברת החשמל, עובדת על קונספט מוטעה ומיושן של שדרוג רשת.

דורית בנט: כן, אני לא מהנדסת, אבל יש מהנדסים מאחוריי שיודעים לתמוך בדבר הזה.

דורית בנט: אני חושבת שכל השימוע הזה של חיבור עמוק הוא שערורייה, כי הוא מטיל מס על יצרני האנרגיה הסולארית בדרום, גם כשהם לא צריכים להעביר למרכז ויכולים להעביר לעצמם.

דורית בנט: ממתי עושים מס דיפרנציאלי על תשתיות?

דורית בנט: יש לתחנות היצרניות במרכז הארץ שהן קרובות לצרכנים של גז, נותנים להם מס על זיהום האוויר?

דורית בנט: זה בסוף יחזור למשלם המיסים ולמשלם חשבון החשמל, כי מיסים על תשתיות צריכים להעלות את מחיר החשמל ומפחדים מזה, וזה בסוף יגולגל בחזרה ליצרן.

דורית בנט: אז אני מאוד מבקשת, מרכז הארץ יודע לתת הרבה יותר ממה שהוא יכול לתת לעצמו על גגות, שייתנו שם את התמיכות על גגות, שישאירו אותנו בנגב בלי מיסים מיותרים, שייתנו לנו את האפשרות לייצר פי ארבע וחמש, לאגור ולהשאיר אצלנו את כל החשמל, וככה לא צריך לחכות שמונה שנים או תשע שנים לפיתוח הרשת, אפשר כבר עכשיו להגיע ל-30 אחוזי אנרגיות מתחדשות, ובהמשך לאט לאט שיפתחו את הרשת לשלב הבא.

דורית בנט: כל הגישה הזאת היא גישה מוטעית, ואני מבקשת ממך המנכ"ל, אנחנו ניפגש בשבוע הבא בכנס אילת אילות ונדבר, אבל מראש אל תכניסו מונחים מטעים לחשיבת היסוד שלכם.

דורית בנט: כל נושא שדרוג הרשת צריך להיכנס לדיון מחודש, יחד עם מנהל המערכת מחברת נגה, אנחנו מפספסים פה בגדול בגלל שמרנות תפיסתית.

דורית בנט: תודה.

מיכאל ביטון: תודה לך, דורית, יש לך גם מומחיות וגם אמירות, ואני מצפה מהמשרד ומהמנכ"ל להדק איתכם את הקשר וגם לעשות איתכם פגישת עבודה ישירה איתכם כדי לקבל את הפידבק הזה בצורה מעמיקה וסדורה בפגישת עבודה.

מיכאל ביטון: מכיוון שדיברת על המון דברים שקשורים לחברת החשמל, אני רוצה לשמוע את עופר בלוך, מנכ"ל חברת החשמל, בזום בבקשה.

מיכאל ביטון: עופר איתנו?

קריאה: אני רואה את הרצל פרידמן מחברת החשמל, אולי הוא רוצה לדבר בשמו.

מיכאל ביטון: הרצל פרידמן, קדימה.

הרצל פרידמן: בוקר טוב לכולם.

מיכאל ביטון: שלום, תציג את עצמך ואת תפקידך קודם.

הרצל פרידמן: אני הרצל פרידמן, אני מ"מ סמנכ"ל חטיבת שירותי הרשת, ואני גם מנהל הנדסת הרשת בחברה.

הרצל פרידמן: אני אדבר, ברשותכם, בשם החברה.

הרצל פרידמן: קודם כל, תודה רבה על ההזדמנות.

הרצל פרידמן: אנחנו בחברת החשמל משקיעים רבות ועושים כל מאמץ אפשרי במחויבות ממש אישית לעמוד ביעדים.

הרצל פרידמן: דיבר על זה גם שילת וגם יואב, אנחנו בהנחיית המנכ"ל משקיעים המון מאמצים לעמוד ביעדים, אנחנו ממש נמצאים שם.

הרצל פרידמן: חיברנו 3,500 מגה, כמו שנאמר, ברשת חשמל קיימת, שבעצם תוכננה רק לספק ליצרנים, ללקוחות, ועכשיו אנחנו בעצם משנים את כיוון הזרימה, ואנחנו עושים את זה ממש בעוצמה.

הרצל פרידמן: בחודשים האחרונים, חיברנו בכל חודש 100 מגה, ואלה הם החיבורים הקטנים על גגות, זה הרבה השקה, ואנחנו נמצאים שם.

הרצל פרידמן: אנחנו לקראת סוף השנה, או בתחילת ינואר, נקבל את תוכנית הפיתוח של חברת ניהול המערכת.

הרצל פרידמן: התוכנית הזאת, כמו שנאמר, היישום שלה הוא ארוך, הוא יותר לטווח הבינוני ארוך, יהיו שם מספיק חסמים, ולכן אנחנו נמצאים בתוכנית מאוד מסיבית, ביחד עם רשות החשמל ומשרד האנרגיה, לכל הנושא של החיבורים לטווח הקצר.

הרצל פרידמן: לטווח הקצר ישנם פתרונות, כגון האגירה, שזה בעצם וסת של הזרמה של האנרגיה בשעות השיא.

הרצל פרידמן: במקום להזרים אותו לרשת, מזרימים אותו לאגירה, וככה מחוברות הרבה יותר מערכות על הרשת הקיימת.

הרצל פרידמן: אנחנו מפתחים עכשיו מערכות ממוחשבות לניהול הזרימה.

הרצל פרידמן: זאת אומרת, ייכנסו יצרנים, אנחנו נקטום אותם בשעות השיא, וככה במהלך שעות היום האחרות הן יזרימו אנרגיה.

הרצל פרידמן: אנחנו גם, כמובן, כאשר רשות החשמל כבר מסיימת ותגיש את הנושא של הסדרה תעריפית, יש לנו אנרגיות פנויות במרכז הארץ.

הרצל פרידמן: שם אנחנו מקווים שהתמריץ יהיה כזה שיחברו על הגגות.

הרצל פרידמן: יש כ-5,000 מגה פנויים שם במרכז, ואני חושב שזה אפשרי.

הרצל פרידמן: אנחנו עבדנו הרבה על שיפור תהליכים, הוצאנו את המסלול הירוק של החיבורים הקטנים.

הרצל פרידמן: הם אולי חיבורים קטנים, אבל זה חוסך המון זמן ונותן לכל הנושא של הגגות של הבתים הפרטיים הליך.

הרצל פרידמן: זה מאוד קצר, הם עושים את הכל לבד, והם נפגשים איתנו בנקודת הסיום.

הרצל פרידמן: אנחנו מעלים בסוף החודש הזה מפת חום באינטרנט, ובסופו של דבר בתחילת הרבעון הבא זה גם יהיה אונליין, וכל אחד יוכל להסתכל איפה שהוא רוצה להשקיע, ויראה איפה יש רשת פנויה באותו רגע נתון שהוא בודק.

הרצל פרידמן: אנחנו מעלים עכשיו באינטרנט מערכת, כדי שגם תהיה נגישות, כל ההזמנות, יצרנים של כל ההזמנות יוכלו לקום באינטרנט, על מנת לפשט את התהליכים.

הרצל פרידמן: כל ההתכתבויות, כל המידע והשאלות, הכל יהיה דרך האינטרנט.

הרצל פרידמן: הצבנו ליצרנים הגדולים נציגי שירות אישיים שפותרים חסמים, ואנחנו מנהלים את זה ממש ברמה של פרויקט, בראייה של פרויקט לאומי, עם מנהלי פרויקטים של המנהלת, על מנת שחברת החשמל בסופו של דבר תיתן, ולא תהיה חסם אפילו ברשת הקיימת.

הרצל פרידמן: בהמשך, אנחנו נמצאים בכל הנושא של התארגנות לפיתוח עצום בתחום ההולכה וההשנעה, אבל זה, כמו שאמרתי, הוא לטווח הבינוני והארוך.

הרצל פרידמן: כך, שאנחנו נמצאים בפרויקט ובהתאם להנחיות של משרד האנרגיה גם נעמוד בו.

מיכאל ביטון: תודה רבה לך, הרצל.

מיכאל ביטון: ניר פלג, אנרפוינט, עכשיו באמת כל אחד דקה וחצי, ישר למטרה.

יוראי להב-הרצנו: אנחנו נזכה להתייחסות של רשות החשמל?

מיכאל ביטון: אני אשאיר להם חמש דקות בסוף, וגם למנכ"ל.

יוראי להב-הרצנו: תודה לך.

מיכאל ביטון: בבקשה, ניר.

מיכאל ביטון: קדימה, דקה וחצי.

ניר פלג: תודה רבה על ההזדמנות.

ניר פלג: מילה אחת על אנרפוינט, כדי להציג את נקודת המבט.

ניר פלג: אנחנו חברה שפועלת למעלה מעשור באזור המבונה, כלומר, הקמת מערכות על גגות של בתים פרטיים וגם על גגות גדולים יותר.

ניר פלג: אני רוצה רגע להתייחס לאחד מאבני היסוד, שלדעתי מרכיבים את ההצלחה של התחום, וזו ההסדרה.

ניר פלג: בנושא ההסדרה, אני רוצה להתייחס לשני ממדים שלדעתי, כרגע, לא עובדים בצורה המיטבית, ושינוי בהם יכול לתת בוסט מאוד רציני לכל התחום הזה.

ניר פלג: אחד, זה הנושא של ההתנהלות עצמה.

ניר פלג: קיימת תנודתיות רבה מידי בכל מה שקשור לנושא ההסדרות.

ניר פלג: בכל שנה זה נפתח מחדש, החלטות ברגע האחרון.

ניר פלג: מהלכים מהסוג הזה מייצרים חוסר יציבות, אי ודאות, עיכוב בקבלת החלטות, גם מצד בעלי המתקנים והיזמים וגם מצד החברות שרוצות להתפתח, לחזק ולבנות תשתיות כדי להיות שחקן משמעותי לאורך זמן ולשרת את כל הפעילות הזאת.

ניר פלג: הממד השני, שלדעתי בלעדיו, אם הוא לא יעבור שינוי משמעותי, אנחנו נחזור על אותו סגנון של דיון ואי עמידה ביעדים לאורך שנים רבות, וזה נושא המחירים או התעריפים.

ניר פלג: ללא כדאיות כלכלית ליזמים ולבעלי המתקנים, לא יהיו מתקני פוטו וולטאים על גגות.

ניר פלג: לא של בתים פרטיים, בהיקפים שאנחנו רוצים לראות, וגם לא על גגות מסחריים, וגם אם יהיו, אנחנו עדיין משאירים לא מעט שטחים פנויים.

ניר פלג: לדעתי ולטענתי, רשות החשמל צריכה - - -

מיכאל ביטון: מה החסם?

מיכאל ביטון: תגיד בפשטות מה החסם הכי גדול להמשך ההנחה בבתים פרטיים.

ניר פלג: החסם הוא, לדעתי, שרשות החשמל צריכה לנתח כל סיגמנט, את הממד הכלכלי שלו, בשיתוף עם החברות שמתמחות בזה, לבנות מודל תעריפים נכון יותר שיעודד את בעלי הנכסים להקים מערכות סולאריות.

ניר פלג: אפרופו, העולם המבונה מתחבר גם למה שדורית אמרה קודם, לפישוט נושא ההרכבה, משום שהעולם המבונה הוא עולם מבוזר, וזה ייתרון וזה יכול רק לדחוף את הנושא קדימה.

מיכאל ביטון: הפטור מהיטל השבחה גם חל על הבינוי הפרטי, על היזמות הפרטית?

מיכאל ביטון: מה שעשו עכשיו בחקיקה, גם על הפרטי?

ניר פלג: כרגע, כן.

מיכאל ביטון: תודה רבה לך, ניר פלג.

מיכאל ביטון: יוני ספיר, עמותת שומרי הבית, בבקשה.

יוני ספיר: תודה, כבוד היו"ר.

יוני ספיר: האם אפשר לשתף מספר שקפים קטן?

מיכאל ביטון: לא, יש לך דקה וחצי להגיד כל מה שאתה רוצה.

יוני ספיר: בעולם ב-2020, 83 אחוזים מכל קילו וואט חדש שהותקן, היה ממקורות מתחדשים.

יוני ספיר: המספר הזה עלה לכ-95 אחוזים, על פי סוכנות האנרגיה הבין-לאומית, בין 2022 ל-2026 כצפי.

יוני ספיר: זאת אומרת, סוכנות האנרגיה הבין-לאומית אומרת לנו שתם עידן הגז, תם עידן הפחם, תם עידן הגרעין, והם הולכים רק על אנרגיה מתחדשת.

יוני ספיר: ועדיין, בישראל, משרד האנרגיה ממשיך לקדם תחת כל עץ רענן תחנת אנרגיה גזית.

יוני ספיר: צריך לשקול ולשאול האם האמינות של משרד האנרגיה נכונה.

יוני ספיר: לגבי השמש, בשנה זו, על פי סוכנות האנרגיה הבין-לאומית, אנחנו עומדים לקבל בעולם כ-290 ג'יגה וואט, זה יותר מהכפלה ביחס ל-2020.

יוני ספיר: לגבי היעדים, ב-2020 ישראל עמדה על כשישה אחוזים, לעומת הממוצע בעולם של כ-29 אחוזים, פי חמישה.

יוני ספיר: למעשה, העולם היה ב-2020 איפה שאנחנו רוצים להיות ב-2030.

יוני ספיר: יש לנו פיגור של עשור אחרי העולם.

יוני ספיר: לגבי היעדים של 30 אחוזים, אמר ליאור שילת, שהיעדים האלה בהתייחס לשמש, הם גבוהים ביחס לעולם.

יוני ספיר: אז אני מזמין אותו ליעדים של מצרים, של מרוקו, של ירדן, של ערב הסעודית, כולם מבוססי שמש, כולם גבוהים מאיתנו, ואני חושב שיש לנו לאן להשתפר.

יוני ספיר: לגבי הנושא שאנחנו מבוססים רק על שמש, אני רוצה לאתגר את הנקודה הזאת, וגם אמרתי את זה לליאור שילת בשיחה נפרדת.

יוני ספיר: אנחנו צריכים לבחון היטב את האפשרות לייצר רוח ברום בים העמוק, עשרות קילומטרים מהחוף, מחוץ למסלולי נדידת ציפורים.

יוני ספיר: צריכים לבדוק את העניין של גיאו תרמי היטב, אני חושב שהעניין של רק שמש לא מבוסס דיו.

יוני ספיר: האמירה שהאנרגיה הסולארית היא עתירת שטח, היא גם אמירה שאני רוצה לאתגר, כי אנחנו מדברים בעיקר על לשים על שטחים מבונים, שטחים מופרים, דו שימוש, אגרו וולטאי וכדומה, לא צריך שטחים פתוחים.

יוני ספיר: ולכן, החסם הזה של לכאורה שטחים פתוחים, הוא חסם שלדעתי הוא לא רלוונטי ולא נכון להזכיר אותו.

מיכאל ביטון: תודה רבה לך, יוני.

מיכאל ביטון: לירם שמואל, מחאת הנוער למען האקלים.

לירם שמואל: שלום לכולם, אני לירם שמואל, ממחאת הנוער למען האקלים, אני בן 13 וחצי מהרצליה.

לירם שמואל: לדעתי לפחות ובטח לדעת כולם, אני לא אמור להיות כאן היום, אני אמור היום לשבת וללמוד בכיתה שלי, אבל במקום זה אני פה, אני באתי לומר את מה שלא נאמר בזמן הוועדה הזאת, ולא נאמר בכל מיני מקומות.

לירם שמואל: לפי הנתונים שאנחנו אספנו, משרד האנרגיה מעדיף להשקיע את רוב כספו בחיפושים אחר דלקים פוסיליים, על פני אנרגיות מתחדשות.

לירם שמואל: אנחנו דורשים שמשרד האנרגיה יעביר את ההשקעה שלו מחיפוש אחר דלקים פוסיליים לאנרגיות מתחדשות.

לירם שמואל: זה יותר משתלם כלכלית, ויש לזה עוד המון יתרונות, במיוחד כשמדובר בעתידנו.

לירם שמואל: אני מאוד מאוכזב בשם כל מחאת הנוער ודור העתיד של מדינת ישראל, מעשייתו הלא מספקת של המשרד בנוגע לכך, מכיוון שישראל, ביחס לגודלה הקטן, פולטת המון.

לירם שמואל: אבל, בכל זאת אני כאן עם תקווה, שמנכ"ל המשרד החדש והשרה אולי יביאו להצלחה, ואני מאחל לך, מר ליאור שילת, המון בהצלחה, וגם לשרה קרין אלהרר.

לירם שמואל: תודה.

מיכאל ביטון: לירם, אתה על הכיפאק, אתה גם לימדת את כולם לדבר מדויק, קצר ולעניין.

מיכאל ביטון: וגם, אנחנו שמחים שאתה פה היום, אמרת שעדיף שתהיה בבית הספר, אבל לדעתי גם עשית לנו בית ספר וגם למדת משהו שלא לומדים בבית ספר, אז תודה רבה שבאת היום.

מיכאל ביטון: אחוות ההרצליאנים, בעצם הרצל מניע אתכם, החזון שלא.

מיכאל ביטון: לא גמרנו את המשימה של המדינה, יש עוד קצת מה לתקן.

לירם שמואל: ברור, רק להדגיש שאני לא מעדיף, אני פשוט לא אמור.

מיכאל ביטון: אני שוקל למנות אותך למינוי קבוע בוועדה, תגיד למורים שלך, תעשה 10 יחידות עבודת חקר אישית בסביבה.

מיכאל ביטון: תודה שאתה איתנו, לירם.

לירם שמואל: בכיף, אני אשמח.

מיכאל ביטון: ד"ר יובל ארבל, עמותת סלול, בבקשה.

יובל ארבל: שלום ובוקר טוב, תודה רבה על הדיון, היה מאוד מעניין.

יובל ארבל: אני אהיה קצר מאוד.

יובל ארבל: בהמשך לדברים של לירם ושל יוני, אנחנו רואים גם פה באמת את ההתקדמות, ואני מקווה שהיא תהיה אפילו מהירה יותר, של חיבור עם אנרגיה סולרית ומתקני האגירה.

יובל ארבל: בעצם, מדינת ישראל לא צריכה עוד קידוחי גז ונפט, כי תמיד גז גם בא עם נפט, וזו הסכנה הגדולה.

יובל ארבל: לירם דיבר על השקעות, אני אדבר גם על הסכנות.

יובל ארבל: זאת אומרת, אנחנו מכניסים את עצמנו לסיכון של פגיעה במיליארדי שקלים למשק, כתוצאה משפך של נפט או קונדנצט שמגיע עם הגז, וכל קידוח וקידוח כזה שנעשה, גם החיפושים עושים נזק לים.

יובל ארבל: השימוש בבומואים בתוך הים פוגע בחי הימי, אנחנו לא צריכים יותר.

יובל ארבל: הממשלה הקודמת דאגה שיהיו שלושה חיבורים, וזו הייתה גם הדרישה של משרד האנרגיה.

יובל ארבל: הדרישה הזאת מתבצעת עכשיו, ועם חיבור של כריש תנין, יהיו שלושה חיבורים של מאגרי גז ליבשה, ולכן יש יתירות ובטיחות, וביטחון אנרגטי.

יובל ארבל: בבטיחות, צריך לפקח יותר טוב על האסדות האלו על מנת שלא יקרה אסון, ולאפשר למשרד להגנת הסביבה סמכויות מלאות, גם בתחום התכנון, אבל צריך לעצור את קידוחי הגז והנפט בים לאלתר, לפחות לעשר שנים.

יובל ארבל: ואז, אם נראה שאין לנו מקורות אחרים, והאנרגיה הסולארית לא מספיקה, אפשר לדבר על זה מחדש.

יובל ארבל: עכשיו אנחנו לא צריכים את זה, זה רק גורם לנו לנזק.

יובל ארבל: מילה נוספת שלא הוזכרה כאן עד עכשיו, מימן ירוק.

יובל ארבל: דיברתם הרבה על אגירה, חוץ מסוללות יש עוד טכנולוגיה שמתפתחת מאוד בעולם, וזה מימן ירוק, דגש על הירוק.

יובל ארבל: אני מקווה שנעשים גם השקעות וקדום של הפיתוח של זה.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: רות קירו, המשרד להגנת הסביבה, את איתנו?

מיכאל ביטון: בינתיים, עמיחי דרורי, מרכז השלטון המקומי.

עמיחי דרורי: שלום, בוקר טוב אדוני ומכובדיי כולם.

עמיחי דרורי: תחילה כמובן ברכות לשרה, למנכ"ל, הצלחתכם הצלחתנו.

עמיחי דרורי: אני רוצה לדבר בשם 257 רשויות מקומיות.

עמיחי דרורי: אנחנו שותפים למה שנאמר בדבר החשיבות, כמו שהציגו משרדי הממשלה, משרד האנרגיה ורשות החשמל, וכולם, לגבי חשיבות השימוש במתקני הדו שימוש.

עמיחי דרורי: כמובן גם לגבי ביזור הייצור, וזה יכול להיות מבוצע באמצעות ייצור ברשויות מקומיות, וכמובן, הדבר הזה יכול לחסוך עלויות עתק במערכות ההולכה, ההשנעה.

עמיחי דרורי: במיוחד כמו שדיברה דורית מאילת אילות, לגבי ייצור שקרוב למקורות הצריכה.

עמיחי דרורי: הנקודה היא, שלצערנו, לפחות מבחינת תעריפים, למערכות קטנות ובינוניות בתחומי השלטון המקומי, על גגות מבני ציבור, דיבורים לחוד ומעשים לחוד.

עמיחי דרורי: הייתה בשנת 2020 עדנה קטנה, כי כנראה היה לחץ של המדינה להתקרב ליעדים, אבל בתחילת שנת 2021 הייתה פגיעה משמעותית מאוד מבחינת ההסדרה התעריפית בנושא.

עמיחי דרורי: עכשיו יש שימועים נוספים, כמו שימועים שעוסקים במקבצי שעות ביקוש.

עמיחי דרורי: הדבר הזה מוריד באופן דרמטי את הכדאיות של התקנת מתקנים סולאריים מעל 100 קילו בתחומי הרשויות המקומיות.

עמיחי דרורי: הדבר הזה יוצר בעייתיות גדולה, ואפילו הרשויות החזקות ביותר מדירות רגליהם ממתקנים מעל 100 קילו, ולא בכדי.

עמיחי דרורי: דבר נוסף, רשות החשמל, למרות כל ההצהרות היפות, מספקת אי ודאות רגולטורית לרשויות המקומיות ולמי שמתקין.

עמיחי דרורי: אדוני, ציינת שאתה, בתור ראש עיריית ירוחם, עשית פרויקטים כאלו ואחרים.

עמיחי דרורי: יכול להיות שאם הציגו בפניך שתקופת החזר ההשקעה על הפרויקט הייתה למשל שבע שנים, יכול להיות שבגלל השימועים שקורים היום בשבועות האחרונים, שמגבשת רשות החשמל, יכול להיות שתקופת החזר ההשקעה היא 12 שנה.

עמיחי דרורי: למה?

עמיחי דרורי: ככה.

עמיחי דרורי: יש שינויים מאוד דרמטיים ואת הדברים האלה חשוב לדעת, הדבר הזה יכול לגרום לרשויות חסרון כיס על אי הסדרה מימונית לאחר שהם יצטרכו ללכת להסדיר דברים מול הגורמים המממנים.

עמיחי דרורי: הליכים תחרותיים, מה שציין יו"ר רשות החשמל, הם לא רלוונטיים לגבי פרויקטים קטנים ובינוניים ברשויות מקומיות, כך שמשווים פה למעשה מלפפונים לעגבניות, ולא מעבר לזה.

עמיחי דרורי: אני קורא לך, אדוני, כמו שגם פנינו לשרת האנרגיה, השרה להגנת הסביבה, ושרת הפנים, להיכנס לעובי הקורה בנושא התעריפים הלא כדאיים, ולגבי הצורך בוודאות רגולטורית, מבחינת רשות החשמל, לכל מי שמתקין מערכות סולאריות על גגות מבני ציבור וחינוך ברשויות המקומיות.

עמיחי דרורי: תודה.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: מ"מ ראש הרשות, ממש קצר, אחרי זה המנכ"ל בקצרה ואחרי זה מסכמים.

מיכאל ביטון: בבקשה.

יואב קיש: אני חייב לענות לחה"כ ששאל אותי בהתחלה שתי שאלות, אחת בנושא האגירה.

יואב קיש: אתה שאלת על ליתיום לעומת טכנולוגיות אחרות, הכללים שאנחנו מסדירים לא מכוונים לטכנולוגיה ספציפית.

יואב קיש: אנחנו מגדירים כללים וצרכים בשירותים, שירותי אגירה ועל כל התועלות הנובעות ממנה, ומי שיכול להתמודד טכנולוגית, ברוך הבא, אנחנו לא מכוונים לטכנולוגיה כזו או אחרת.

יואב קיש: יש אגירה באוויר דחוס, יש ליתיום ויש גם אחרות, אנחנו לא רוצים להיות במקום שאנחנו החלטנו מהי הטכנולוגיה המנצחת, השוק יחליט מהי הטכנולוגיה המנצחת.

יואב קיש: זה לגבי אגירה.

יואב קיש: שאלת לגבי התעריף בשיקולים סביבתיים - - -

יוראי להב-הרצנו: לא רק תעריף, החלטות שאתם מקבלים.

יואב קיש: החלטות שאנחנו מקבלים זה בעיקר תעריפי.

יואב קיש: יש הפרדה מאוד ברורה, גם בחוק וגם בדינמיקה בין לקבוע מדיניות לבין יישום המדיניות.

יואב קיש: מי שקובע את המדיניות זה הדרג הפוליטי מדיני, ואנחנו צריכים ליישם אותה.

יואב קיש: אני אתן דוגמא, למשל את ההחלטה - - -

מיכאל ביטון: אין לנו זמן לדוגמאות, תמשיך את הדיאלוג איתו בפעם אחרת.

יואב קיש: אבל בגדול זה התעריף - - - כי הוא חייב לממש את המדיניות שלוקחת בחשבון את השיקולים האלה.

יוראי להב-הרצנו: אני שואל איך?

יואב קיש: למשל, תעריפים שמבטאים עלות עודפת לצרכן לאנרגיות מתחדשות.

מיכאל ביטון: חה"כ יוראי להב הרצנו, אני ממנה אותך כנציג הוועדה להעמיק בסוגי הטכנולוגיות הסביבתיות החדשניות לאגירה, ולחזור לוועדה לדווח לנו לאחר פגישה עם מ"מ ראש הרשות, בתקווה שיהיה לו כבר ראש קבוע.

יוראי להב-הרצנו: תיזהר, אני עוד אבקש להיות חבר בוועדה שלך.

מיכאל ביטון: הבית פתוח, אבל פה אנשים יכולים להשפיע על הוועדה גם בלי להיות חברים.

יוראי להב-הרצנו: חד משמעית, אם זה תחת הנהגתך.

מיכאל ביטון: יפה.

מיכאל ביטון: המנכ"ל, אנחנו צריכים לסיים.

ליאור שילת: רק שתי הערות לשאלות שנשאלו.

ליאור שילת: אחת לחה"כ אבו שחאדה שדיבר על נושא הרשויות הערביות.

ליאור שילת: אני כן רוצה לציין לוועדה שבמסגרת מענקים שאנחנו הקמנו ביחד עם מפעל הפיס, לסיוע לרשויות מקומיות להתקנת מתקנים סולאריים על גגות של מבני ציבור, גם היו"ר הזכיר את זה בהקשר האישי שלו כיו"ר רשות לשעבר.

ליאור שילת: שליש מהרשויות שקיבלו מענקים, מדובר על מענקים של בין חצי מיליון לארבעה מיליון שקלים, היו מהמגזר הערבי.

ליאור שילת: בנוסף, לגבי שאלתו של חה"כ שיקלי בנושא מו"פ, אני אציין שני דברים.

ליאור שילת: אחד, תקציב המדען הראשי במשרד האנרגיה גדל בצורה משמעותית, כמעט 30 אחוזים בשנה האחרונה, בדיוק כדי לתת מענה לנקודות שחה"כ שיקלי העלה.

ליאור שילת: ודבר שני, בהובלת ראש הממשלה ומשרד ראש הממשלה, אנחנו מנסים לייצר את מה שנקרא 'ארגז חול', זאת אומרת סביבה רגולטורית תומכת עבור סטארט אפים ישראליים, על מנת שהם יוכלו להנות מסביבה שתתמוך בהתנסות שלהם, בפיתוח הבטות שלהם, בעצם כדי שיוכלו לעבור את מה שנקרה 'עמק המוות' של היישום של הטכנולוגיה, בדיוק בשביל לתת מענה לנושא הזה.

ליאור שילת: תודה רבה.

מיכאל ביטון: תודה למנכ"ל, אנחנו מסכמים.

מיכאל ביטון: הוועדה התרשמה שנושא קידום האנרגיה המתחדשת בישראל, על מנת שלא יהפוך ל'ישראבלוף' נוסף, מחייב התגייסות כוללת של כלל משרדי הממשלה, כמובן, במנהיגות וריכוז וסינרגיה של משרד האנרגיה ושל משרד האוצר.

מיכאל ביטון: הוועדה מודה למנכ"ל משרד האנרגיה על הדיווח שנתן לוועדה בנושא פעילות המשרד, דיווח שניתן פה על פי חוק, והעמידה ביעדים לייצור חשמל באנרגיה מתחדשת, ומאחלת לו הצלחה בתפקיד.

מיכאל ביטון: לא נחה דעתנו שהממשלה הזאת כבר קיימת חצי שנה, ולא הוצגה בפנינו תוכנית העבודה הכתובה, כפי שהייתה אמורה להיות מונחת בפנינו.

מיכאל ביטון: הוועדה קוראת למשרד האנרגיה להאיץ את מהלכיו, ולגבש תוכנית עבודה רב שנתית מפורטת ליישום היעדים שקבעה הממשלה לייצור אנרגיה מתחדשת, ולהעבירה לוועדה בכתב עד ל-31 בינואר 2022, תוך התייחסות להערות של חברי הכנסת וגופים אחרים, והחסמים והאוכלוסיות הרלוונטיות שמחייבות מיקוד מאמץ מסוים.

מיכאל ביטון: הוועדה התרשמה שמודל התעריפים אינו פועל תמיד להאיץ את היזמות וההגדלה של האנרגיה המתחדשת, וממליצה לבחון את מודל התעריפים.

מיכאל ביטון: מודל התעריפים לבדו לא יוכל לספק את הסחורה ללא השקעה ממשלתית, והוועדה מברכת, שלראשונה, מיליארד שקלים זמינים להשקעה בתשתיות, קידום, פיתוח ומחקר, של האנרגיה המתחדשת, וזה יכול להיות גורם משלים להסתמכות על היבט התעריפים בלבד.

מיכאל ביטון: הוועדה סבורה שעד משרד האנרגיה ורשות החשמל לכלול בתוכנית העבודה, מתווה להגדלת היכולת לאגירת חשמל.

מיכאל ביטון: עכשיו ראינו בעיה של ייצור גבוה ואובדן, ובעצם, נדרשות תשתיות הרבה יותר גדולות מ-30 אחוזי אנרגיה מתחדשת, כדי להזרים באופן קבוע 30 אחוזי אנרגיה מתחדשת.

מיכאל ביטון: הוועדה דורשת מהמשרד להגנת הסביבה להחזיר מיידית את הפרויקט בעשרות המיליונים שביצע עם רשויות לאנרגיה מתחדשת, ולתת לנו דין וחשבון איך בוטל הפרויקט הזה, מדוע בוטל, וגם, מייעץ לשרה החדשה והנמרצת לעשות בדק בית, מה קרה שם, ולהחזיר את הפרויקט הכל כך חשוב הזה שיעודד רשויות להיכנס לעולם האנרגיה המתחדשת.

מיכאל ביטון: הוועדה דורשת ממשרד האנרגיה ומרשות החשמל להגיש לוועדה תוכנית מפורטת הכוללת לוחות זמנים לפעולות הפיתוח הנדרשות לשם התאמת רשת ההולכה של החשמל ליעדים שנקבעו עד ליום 31 בינואר 2022.

מיכאל ביטון: על אף שהמשימה איננה תלויה רק במשרד האנרגיה, הוא יידרש לגיבוי של משרד ראש הממשלה והאוצר, כגופים בין-משרדיים וכמי שחתמו על הצהרת היעד הממשלתית.

מיכאל ביטון: משרד ראש הממשלה ריכז את ההחלטה הזאת.

מיכאל ביטון: הוועדה רואה בשלטון המקומי והאזורי אמצעי להרחבת ייצור החשמל באנרגיה מתחדשת, וקוראת למשרד האנרגיה לערוך התאמות, לעודד ולסייע לרשויות המקומיות, להיות קשובים ליזמים קודמים וותיקים שמבינים את השטח, שנתנו לנו עצות איך לתקן, ואיך לשפר את החשיבה בסוגיית האנרגיה המתחדשת ברשויות המקומיות.

מיכאל ביטון: הוועדה תקיים דיון מעקב בסוגיית הקידום של אנרגיה מתחדשת בישראל במהלך חודש מרץ, ועל כך תבוא הודעה נפרדת.

מיכאל ביטון: תודה המנכ"ל, יום טוב לכולם.