ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 170, 2021-12-14 11:05

אלכס קושניר: אנחנו עוברים לסעיף השני על סדר היום: צו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין (תיקון מס' 4), התשפ"ב-2021 (מס על משקאות ממותקים).

אלכס קושניר: אנחנו בדיון שלישי על הסוגיה הזאת.

אלכס קושניר: דנו כבר על הנושאים שקשורים למשקאות המתוקים ועל הסוגיה שקשורה למשקאות הדיאט.

אלכס קושניר: אני מבקש ממשרד הבריאות למקד את הדיון כרגע על המיצים.

רונית אנדולט: אנחנו התמקדנו הפעם גם בנושא של המיצים וגם בנושא של תכנית המניעה.

אלכס קושניר: בואי נתחיל עם המיצים.

רונית אנדולט: אם מסתכלים על ההבדל בין אכילה של פירות, שעליה אנחנו ממליצים, לבין שתיית המיץ של הפרי, אנחנו רואים שבמעבר מפרי למיץ יש התמעטות בכמות הרכיבים התזונתיים החיוניים.

רונית אנדולט: אכילה של פירות היא חלק מתזונה בריאה שקשורה באופן עקבי להפחתת הסיכון להשמנה, יתר לחץ דם וסוכרת.

רונית אנדולט: אכילת הפרי כרוכה באכילה, עיכול איטי וכו', ולכן היא מביאה לעלייה מתונה יותר של רמות הסוכר בדם.

רונית אנדולט: צריכה גבוהה, לעומת זאת, של סוכר בשתייה מתוקה או מיצי פירות, קשורה לעלייה בסיכון להשמנה, תסמונת מטבולית וסיכון למחלות כרוניות רבות, ביניהן סוכרת, מחלות כבד שומני, שבץ מוחי, מחלות כלי דם ואפילו סוגי סרטן מסוימים שהם גורם מספר אחד לתמותה ותחלואה בעולם.

רונית אנדולט: צריכת הסוכר ידועה מזה שנים כגורם לעששת, שזאת אחת מהבעיות השכיחות בקרב אוכלוסיות מוחלשות, אבל לא רק.

רונית אנדולט: יש כאן כאב, הגבלה בתפקוד גופני ובמוביליות חברתית.

רונית אנדולט: כשאנחנו מסתכלים על השתייה שמכילה סוכר, כולל מיצי פירות, היא אינה גורמת לתחושה של שובע, היא מגדילה את צריכת האנרגיה ובאה הרבה פעמים על חשבון של קלוריות שמקורם במזונות בעלי פרופיל תזונתי גבוה.

רונית אנדולט: מרבית הארגונים הרפואיים בעולם מציינים כי מיצי פירות הם לא חלק מהמלצות לתזונה בריאה, וההמלצה היא לצרוך פירות בשלמותם.

רונית אנדולט: מספר בודד של ארגונים ממליץ על מיץ בכמות מאוד קטנה כחלק מההמלצות התזונתיות.

רונית אנדולט: מחקרים רבים שבדקו את השפעת מיצי הפירות על הבריאות מראים השפעה שלילית על הבריאות, בעיקר בצריכה מעל חמש כוסות בשבוע.

רונית אנדולט: המידע הקיים היום תומך בהמלצות לצריכת פירות שלמים כחלק מהמלצות התזונה הים תיכונית, לא שימוש במיצי פירות, ולכן יש מקום להמליץ לציבור לצמצמם למינימום את הצריכה של סוכרים חופשיים מכל המקורות.

רונית אנדולט: בכדי להפחית את שיעור התחלואה בישראל ואת העלויות הגבוהות הכרוכות בטיפולים בה, האגף שלנו, אגף התזונה בשירותי בריאות הציבור במשרד הבריאות, מדגיש את קיימות ההצדקה הרפואית והכלכלית לחייב מיסוי גם על מיץ.

רונית אנדולט: כאן יש אילוסטרציה שמדגימה את ההבדל בין פרי למיץ.

רונית אנדולט: אפשר לראות שבפרי יש יותר סיבים תזונתיים שמפחיתים את העומס הגליקמי, משפרים את הפלורה במעיים.

רונית אנדולט: פרי מחייב אותנו ללעוס כך שהלעיסה עצמה גורמת לשחרור של מרכיבים שונים, משפרת את תחושת השובע וממתנת את העלייה של האינסולין, בעוד שמיץ טבעי לא עושה את הפעולה של הלעיסה ומעלה Isulin Resistance.

רונית אנדולט: יש מחקר, שממומן על ידי חברת מיצים, שאפילו הוא מדבר על כך שיש הבדל מאוד גדול בין אכילה של הפירות בשלמותם לעומת שתיית המיץ.

רונית אנדולט: הוא אומר שיש יתרון גדול באכילה של פירות.

רונית אנדולט: מחקרים שונים מראים קשר בין צריכה מוגברת של מיצים - גם טבעיים - ועלייה במשקל, סיכון מוגבר לסינדרום מטבולי והחמרה במקרי סוכרת.

רונית אנדולט: חלק מהמחקרים גם מראים שיש קשר למחלות לב וכלי דם.

רונית אנדולט: ההמלצה במרבית המחקרים היא להעדיף אכילה של פירות על פני שתייתם כמיץ.

רונית אנדולט: צריך לזכור שהמחיר של שתייה מתוקה עם תוספת סוכר, או שתייה של מיצים שיש בהם סוכר וארגון הבריאות העולמי מגדיר אותו כסוכר נוסף, הוא עלייה בסיכון להשמנה ולסוכרת.

רונית אנדולט: אנחנו יודעים שחולי סוכרת צורכים שירותי בריאות פי 1.75, לפי הדוח של פרופסור רן בליצר מקופת חולים כללית שנעשה לפני כמה שנים.

רונית אנדולט: 33% מכלל ההוצאה שאנחנו מטפלים בקופות חולים הולכת על טיפול בחולי סוכרת.

רונית אנדולט: שיעור החולים נע בין 10% ל-13%, תלוי בכל שנה.

רונית אנדולט: העלות המוערכת של נזקי עודף משקל בצריכה יתירה של סוכר ומזון אולטרה-מעובד בהוצאה שנתית, לפי דוח שפרסם פרופסור גבי בן-נון, היא בסביבות ה-20 מיליארד שקל.

רונית אנדולט: יש כאן הוצאה מטורפת על בריאות.

רונית אנדולט: מה הבעיה בשתייה מתוקה ובשתייה של מיצים?

רונית אנדולט: שהפכנו את זה לנורמה חברתית ביום יום, אם באירועים מיוחדים, בסופי שבוע, כולל במערכת החינוך הפורמאלית והא-פורמאלית.

רונית אנדולט: אנחנו חושפים את התינוקות מגיל מאוד צעיר לשתייה מתוקה, אם באמצעות כל מיני שקיות שיש בהן שתייה מתוקה ואם באמצעות כל מיני חלופות אחרות.

רונית אנדולט: המרחב הציבורי עמוס במכונות לממכר של שתייה מתוקה - במערכת החינוך, במערכת הבריאות, ברשויות המקומיות.

רונית אנדולט: אפילו כאן בכנסת.

רונית אנדולט: המודל לחיקוי אלה מובילים חברתיים ובני נוער ששותים את השתייה המתוקה, מודל חיקוי שלילי.

רונית אנדולט: יש שיווק מאוד אגרסיבי במדיה הכללית והחברתית שמכוונת במיוחד לאוכלוסיות מוחלשות שהן הצרכניות הכבדות של השתייה המתוקה.

רונית אנדולט: יש התרגלות לטעמים שקשה מאוד להפסיק.

רונית אנדולט: ילדים ומבוגרים שמתרגלים לטעם מתוק מדווחים שהם מכורים לטעם של הסוכר ולטעם של תחליפי הסוכר.

רונית אנדולט: אנשים מדווחים שקשה להם מאוד להפסיק עם זה.

רונית אנדולט: כשהמוצר הוא עם מעט רכיבים תזונתיים חיוניים, אז זול לייצר אותו.

רונית אנדולט: בגלל שכל המוצר הוא מים, סוכר או תחליף סוכר, אז מוכרים אותו בארץ במחיר יחסית זול אבל גבוה לעומת העולם.

רונית אנדולט: התפיסה החברתית של השתייה המתוקה היא שזה הרע במיעוטו, שלא נורא ששותים את זה.

רונית אנדולט: יש פערים בין המדיניות ובין החינוך התזונתי והאינטגרטיבי בתוך תכנית הלימודים.

רונית אנדולט: חשוב מאוד ללמד בכל מערכת החינוך את הנזק מהשתייה הזאת.

רונית אנדולט: יש לנו צורך בהנגשה של מים קרים במרחב הציבורי.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני רוצה להתייחס לכמה נקודות בנושא של המיצים הטבעיים, בדגש על אלה שמיוצרים בארץ, תומכים בתעשייה המקומית ומפרנסים מאות משפחות.

ג'ידא רינאוי-זועבי: נכון שבריאות זה חשוב, אבל גם כלכלה וכלכלה מקומית חשובות.

ג'ידא רינאוי-זועבי: יש מחקר אוסטרלי שמשרד הבריאות מצטט.

ג'ידא רינאוי-זועבי: באותו מחקר ההתמקדות היא בתינוקות, כשלגבי שאר האוכלוסייה אין מספיק evidence.

ג'ידא רינאוי-זועבי: על מה אתם מסתמכים?

ג'ידא רינאוי-זועבי: אין מדינה אחת בעולם שממסה על מיץ טבעי.

ג'ידא רינאוי-זועבי: למה אנחנו הגענו למסקנה הפוכה משאר העולם?

ג'ידא רינאוי-זועבי: מדובר על סוכר שבא מפרי, סוכר טבעי, לא הסוכר של שאר הממתיקים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני אשמח להבהרות בנושא.

רונית אנדולט: תודה, חברת הכנסת רינאוי זועבי, אני שמחה על התגובה שלך.

רונית אנדולט: קודם כל, מאוד חשוב לא לחשוף תינוקות.

רונית אנדולט: הסוכר שנמצא במיץ הטבעי הוא אותו סוכר שנמצא במוצר האחר, הוא לא סוכר שונה.

רונית אנדולט: ההשפעה המטבולית של סוכר שמגיע ממיץ טבעי או מגיע כסוכר נוסף היא זהה.

רונית אנדולט: אנחנו רוצים שהחקלאים וכל אלה שעוסקים בפירות הדר ימשיכו לשווק את הפירות, אנחנו רוצים שאנשים יאכלו פירות, הבעיה היא שהמחירים של הפירות מאמירי שחקים.

רונית אנדולט: מה אנחנו אומרים?

רונית אנדולט: במקום להפוך את הפירות למיץ, תנו לנו לאכול אותם.

ג'ידא רינאוי-זועבי: את אומרת שהמחירים של הפירות מאמירים, שזה גם חלק מזה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: זה איזה שהוא מעגל שלא נסגר.

רונית אנדולט: אם היינו מעבירים את כל הפירות לאכילה במקום למיץ, אפשר היה להוריד מחירים.

רונית אנדולט: אנחנו בכל מקרה מעדיפים אכילה של פירות וירקות, גם אם הם פחות יפים, כי אנחנו יודעים שלאכילה שלהם יש ערך משמעותי.

ג'ידא רינאוי-זועבי: את לא צריכה לשכנע אותי בחשיבות של אכילת פירות וירקות, אני לא באה משם.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני מסתכלת גם על הצדדים הכלכליים.

רונית אנדולט: המחיר של שתיית המיצים מאוד מאוד גבוה.

רונית אנדולט: צריך לקחת בחשבון שאנחנו מטפלים היום במעל 500,000 חולי סוכרת.

רונית אנדולט: אנחנו מספר שתיים בקטיעות רגליים בעולם של חולי סוכרת לא מאוזנים.

אימאן ח'טיב יאסין: לא רק בגלל פירות.

רונית אנדולט: נכון, לא רק שתייה מתוקה.

ינון אזולאי: אני בטוח שאם אותו אחד היה שותה רק מיצים טבעיים הוא לא היה מגיע לסוכרת.

ינון אזולאי: כנראה שיש שלבים.

ינון אזולאי: הוא מגיע לסוכרת בגלל שהוא אוכל יותר מתוק.

ינון אזולאי: כשאדם שותה מיץ טבעי, הוא מקבל סיבים תזונתיים שלא נמצאים בשתיית תרכיז, קולה, או כל דבר אחר.

ינון אזולאי: אנחנו מבינים שיש פה גם דברים בריאים שכשהוא לא צורך אותם בפרי בגלל שהפרי יקר הוא מקבל אותם פה בכמות אחרת.

רונית אנדולט: המיץ יותר יקר מהפרי.

ינון אזולאי: לא כל אחד יכול לאכול את הפרי.

ינון אזולאי: יש פירות שלא נמצאים בשווקים ואתה יכול לשתות רק את המיץ.

ינון אזולאי: יכול להיות שאתה לא אוהב פירות מסוימים אבל את המיץ שלהם אתה יכול לשתות.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שיש גם מעלות לדבר שנקרא מיץ סחוט טרי.

ינון אזולאי: המחקרים לא נמצאים רק אצלכם.

ינון אזולאי: יש מחקרים שמראים שבמיצים טבעיים יש סיבים תזונתיים שכן בריאים.

ינון אזולאי: יש במיצים הטבעיים מרכיבים שהם גם טובים.

ינון אזולאי: אני בטוח שהסוכרים במיצים הטבעיים יותר טובים מסוכר רגיל.

ינון אזולאי: שתי כפיות סוכר בנס קפה הן כמו הסוכר במיץ של הפרי?

ינון אזולאי: לא, כי אחד מלאכותי ואחד לא.

רונית אנדולט: אני רוצה להגיד משהו בהקשר של הסימון בחזית האריזה.

רונית אנדולט: כששמנו את הסימון האדום - -

ינון אזולאי: שמתם אותו על המיצים הטבעיים?

רונית אנדולט: על המיצים הטבעיים לא שמנו בשלב הראשון.

ינון אזולאי: למה?

רונית אנדולט: הסימון האדום בחזית האריזה של כמות הסוכר כולל את מכלול הסוכר שיש במוצר, כשההבנה היא שסוכר הוא סוכר.

רונית אנדולט: כשאתה שותה מיץ מתפוז, מרבית הסיבים נשארים בחוץ.

רונית אנדולט: אכילה של תפוח או תפוז לעומת שתיית המיץ שלהם גורמת לשובע יותר גדול.

רונית אנדולט: אחד מגורמי הסיכון לסרטן המעי הגס הוא אכילה מעטה של סיבים תזונתיים.

רונית אנדולט: אם אנחנו רוצים למנוע את סרטן המעי הגס, שהוא סרטן מספר שתיים בשכיחות שלו היום בישראל, הדרך היא לעודד אכילה של פירות וירקות.

רונית אנדולט: אם נאמר לאנשים שבמקום לאכול פירות הם ישתו את המיץ של הפירות, זה יעלה את הסיכון שלהם גם לסרטן המעי הגס.

ינון אזולאי: אני מכיר אנשים שאכלו את כל זה ועדיין מתו מהמחלה.

אלכס קושניר: זה תמיד נכון.

אלכס קושניר: ינון, טענת שבמיצים יש סיבים תזונתיים.

אלכס קושניר: אמרו לך פה שלא.

ינון אזולאי: לא אמרו לי שלא.

אלכס קושניר: יש הרבה פחות מאשר בפרי.

ינון אזולאי: אני לא בא להתווכח אם בפרי יש פחות או יותר, אבל אתה לא יכול לשלול את זה שהמיץ של הפרי יותר מזין, יותר טוב - -

אלכס קושניר: יותר טוב ממה?

ינון אזולאי: יותר טוב מלשתות שתייה מתוקה.

ינון אזולאי: למה כשעשו את סימון המוצרים, שזה דבר מבורך, לא עשו סימון על המיצים הטבעיים?

ינון אזולאי: כי אז לא ראו לנכון שצריך לסמן אותם מבחינה בריאותית.

ינון אזולאי: קחו עכשיו וסמנו אותם באדום, תנו לשוק להכיר שהם מסוכנים לציבור.

אלכס קושניר: למה לא סומנו המיצים?

רונית אנדולט: הסימון של האדום היה בעיקר על סוכר נוסף.

רונית אנדולט: הייתה החלטה עקרונית שמסמנים סוכר נוסף, כדי שתעשיית המזון תוכל לעשות שינוי במוצרים שלה.

רונית אנדולט: תעשיית המזון נרתמה לתהליך ועשתה שינויים דרמטיים בכמות הסוכר.

רונית אנדולט: במיץ טבעי, נכון לתקופה ההיא, לא ניתן היה להוריד את כמות הסוכר.

רונית אנדולט: היום יש טכנולוגיות כאלו שכן מצליחות להוריד סוכר גם במיצים טבעיים.

ינון אזולאי: קחו את זה, תעשו אותו אדום עכשיו.

ינון אזולאי: תעשו שנה, שנתיים הרצה שבמהלכן תוציאו הסברה על המיצים הטבעיים, על כך שהם לא טובים, שהם מסוכנים לבריאות, שהם מביאים את כל המחלות ואת המרעין בישין, ובעוד שנתיים תבקשו למסות את זה.

ינון אזולאי: אתם לוקחים דבר טוב ועושים אותו עכשיו דבר גרוע.

אימאן ח'טיב יאסין: אני מודעת לסוגיה באמת חשובה, ואני ברמת העיקרון גם מסכימה, אבל יש לי הסתייגות על הדרך ועל המנגנון שמבצעים את הפעולה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שצריך להגיע לנוסחה שתטיב גם עם הבריאות של האנשים וגם עם היכולות הכלכליות שלהם.

אימאן ח'טיב יאסין: אי אפשר לבוא ולהגיד שממחר זה יעלה כך וכך.

אימאן ח'טיב יאסין: אנשים לא יפסיקו לשתות ממחר רק כי זה עולה כך וכך.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו יודעים שסדר העדיפות של האנשים המוחלשים הוא מעוות.

אימאן ח'טיב יאסין: הם לא יקלטו את זה כדרך וכאורח חיים בריא.

אימאן ח'טיב יאסין: באים למוחלשים ורוצים לקחת מהם עוד מיסים, להעמיס עליהם עוד מיליון ואחד דברים שמקשים עליהם את החיים.

אימאן ח'טיב יאסין: במקום מסוים הם צודקים, אין להם אפשרויות אחרות.

אימאן ח'טיב יאסין: אם הייתה להם אפשרות לקנות קילו ענבים ב-25 וב-30 שקל, או קילו תפוחים ב-20 שקל, תאמינו לי שהם היו קונים.

אימאן ח'טיב יאסין: הם גם היו סוחטים בבית כי יש להם בלנדר.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו צריכים להסתכל לעצמנו בעיניים ולהגיד מה אנחנו רוצים.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו רוצים את טובתם?

אימאן ח'טיב יאסין: אז טובתם זו הסברה, זה הדרגתי, זה לתת חלק נכבד מהכסף של המסים לטובת הציבור הזה.

עופר כסיף: אני מסכים עם מה שאמרה חברת הכנסת אימאן ח'טיב יאסין.

עופר כסיף: אין שום ספק שהעלאת המיסים בטווח הקצר עלולה לפגוע במוחלשים, משום שהצריכה לא תרד מיידית.

אלכס קושניר: היום בבוקר פורסמה כתבה במאקו על כך שבעקבות הטלת המס על מוצרים חד פעמיים ירדה הצריכה ב-35% בחודש הקודם.

עופר כסיף: זה לא אותו דבר.

עופר כסיף: אני לא משווה בין הכלים החד פעמיים לבין המשקאות הממותקים בנקודה הזאת.

עופר כסיף: האוכלוסיות הכי מוחלשות בטווח היותר ארוך, אם מבחינה בריאותית ואם מבחינה כספית, רק ירוויחו.

עופר כסיף: חשוב לשים לב שההוצאות על בריאות וההוצאות הנלוות כתוצאה מצריכת המשקאות האלו ותזונה לא בריאה רק עולות בטווח הבינוני והארוך.

עופר כסיף: חייבים לחשוב על זה.

עופר כסיף: לא רק לחשוב מעכשיו למחר, או מעכשיו לעוד חודש, אלא גם מעכשיו לעוד שנה, שנתיים ועשר שנים.

עופר כסיף: כל עוד משתמשים בכספים שאמורים להיכנס למדינה מהמיסוי, ודובר בזמנו על כ-380 מיליון, כדי לייצר חלופות, בין אם מים במרחב הציבורי, בין אם הסברה, בין אם הורדת המחיר של פירות וירקות טריים, יש על מה לדבר.

עופר כסיף: כל עוד הדברים האלה לא נעשים אנחנו בבעיה.

אופיר כץ: מכל הצווים שמביאים לפה על הטלת מיסים על האזרחים זה המס שיש עליו הסכמה מאוד מאוד רחבה.

אופיר כץ: צריך לטפל בנושא ולמזער את הצריכה של כולנו, הבעיה היא עם הדרך ועם הסכומים.

אופיר כץ: אני חושב שהיה אפשר לעשות את זה בצורה מדורגת יותר, אולי עם סכומים יותר נמוכים.

אופיר כץ: הכסף מהמיסוי הזה צריך ללכת לטיפול במלחמה בסוכרת, להסברה, למלחמה בהשמנה בפריפריה.

אופיר כץ: ה-380 מיליון שקל האלה צריכים ללכת אך ורק למקומות האלה.

אופיר כץ: הגשתי הצעת חוק גם על זה וגם על הכלים החד פעמיים שילכו למשרד לאיכות הסביבה.

אופיר כץ: אם אני אקבל את התמיכה של הקואליציה על כך שהכסף ילך באמת למקום הזה, אני מצביע בעד, ואם לא, אני אתנגד.

יצחק פינדרוס: אין ספק שהנושא של סוכרת זה אחד החוליים הקשים במדינת ישראל.

יצחק פינדרוס: אין ספק שלהוריד בכלל שתייה מתוקה לילדים זה אתגר חשוב, אבל כשאתה רוצה לעשות אתגר כזה אתה צריך לעשות שלושה דברים: א', חינוך; ב', נותן אלטרנטיבה, וג', אתה נותן מקל.

יצחק פינדרוס: מה קרה פה?

יצחק פינדרוס: נותנים פה מקל.

יצחק פינדרוס: אם משרד הבריאות אומר שעולה לו יותר כסף בגלל הסוכרת במדינת ישראל, שיוסיף כסף לבתי חולים.

יצחק פינדרוס: בעוד שעה נהיה בדיון על כך שהורידו לבתי חולים, לא הוסיפו להם.

יצחק פינדרוס: מישהו פה מרמה, כי לא יצרו מצב שבו אנשים יוכלו לצרוך פירות טריים כך שלא יעלה להם 16.5 שקל קילו תפוחים.

אלכס קושניר: אתה מוכן לתמוך ברפורמה בחקלאות שהשר עודד פורר מוביל?

ינון אזולאי: תורידו קודם לחקלאים את מחיר המים.

אלכס קושניר: חבר הכנסת פינדרוס, אתה יודע כמה כסף מוקצה לתמיכה בחקלאים?

יצחק פינדרוס: בוא נדבר על התכנית הזאת, אל תנסה לזרוק אותי לתכנית אחרת.

אלכס קושניר: אתה אומר שאין פה תמיכה בחקלאות.

יצחק פינדרוס: אני מדבר על התכנית הזאת.

יצחק פינדרוס: כשאתה רוצה להיכנס לרשות ולעשות שינוי התנהגותי, אתה הולך ועושה משק סגור.

יצחק פינדרוס: פה אתה משקר לי, כי אתה עושה מיסוי בגלל כל הסיבות האלו - - בקואליציה יש לכם פרופסור מאוד בכיר שמסביר שבגלל שיש בעיה בשכבת האוזון צריך למנוע ילודה.

אלכס קושניר: מה זה קשור עכשיו?

יצחק פינדרוס: זו הפילוסופיה.

יצחק פינדרוס: תעשה את זה בתכנית מוסדרת, תעשה את זה כמשק סגור.

יצחק פינדרוס: אמרת שהצריכה של החד פעמי ירדה.

יצחק פינדרוס: אני מזכיר לך שיום לפני שנכנס המס כולם קנו חד פעמי לשלושה חודשים, כולל אני, שכניי וחבריי.

יצחק פינדרוס: מי שלא קנה, קונה היום דרך תעשייה פלסטינית.

יצחק פינדרוס: אף אחד לא הוריד את הצריכה של החד פעמי.

יצחק פינדרוס: החד פעמי לא דומה לשתייה המתוקה, כי בשתייה המתוקה אתה בעיקר פונה לילדים.

יצחק פינדרוס: את הילדים לא מעניין שההורים שלהם צריכים להוציא עוד 10 שקלים, זה מעניין את הסבתא שלהם.

יצחק פינדרוס: הצורך בחד פעמי הוא של האימא, והאימא עוד יכולה לעשות חשבון, אבל גם שם זה לא עובד.

אחמד טיבי: בדיון הקודם אמרתי גם כרופא וגם כנבחר ציבור מהחברה הערבית שאני בהחלט מודע לתחלואה בחברה הערבית, לרבות סוכרת, השמנת יתר, עישון, יתר לחץ דם.

אחמד טיבי: כתוצאה מעישון ויתר לחץ דם יש מחלות קרדיווסקולריות וכדומה.

אחמד טיבי: הדבר בהחלט מדאיג, צריך לעשות דברים.

אחמד טיבי: השאלה אם העלאת המחיר של משקאות ממותקים באמצעות מיסוי היא הצעד הנכון וברירת המחדל.

אחמד טיבי: בישיבה הקודמת גם אמרנו שמאות המיליונים שייכנסו לקופת המדינה מהמס הזה צריכים להיות מופנים למניעה, להסברה, לברזיות מים במרחב הציבורי, לתזונה בריאה.

אחמד טיבי: אנחנו חושבים שזה בשום פנים ואופן לא יכול להצדיק העלאת מחירים באמצעות מיסוי, אנחנו חושבים שזה כלי לא נכון, ולכן לא נוכל לתמוך בהעלאת מחירים באמצעות מיסוי.

ינון אזולאי: יש מפעלים שעלולים להיסגר רק בגלל הדבר הזה.

ינון אזולאי: אם תהיה ירידה דרסטית בצריכה, שזו השאיפה של משרד הבריאות, העובדים ילכו הביתה.

ינון אזולאי: יש לנו פתרון לאותם עובדים?

ינון אזולאי: יש מחקרים שונים לגבי המיצים הטבעיים.

ינון אזולאי: מחקר הוא כמו סוג של סקר, תלוי איך אתה מזמין אותו, והוכחנו את זה פעם שעברה עם מחקר שהבאנו מאפריל 2021.

ינון אזולאי: מחקרים יכולים להיות לכאן או לכאן.

ינון אזולאי: שמענו גם שלאוניברסיטה העברית יש מחקר, וגם ציטטתי מתוך המחקר שלהם.

ינון אזולאי: כשאומרים לי מחקר, זו לא תורה מסיני שאין לחלוק עליה.

ינון אזולאי: יש מחקרים שמותר לחלוק עליהם.

ינון אזולאי: כשרוצים למסות, אי אפשר למסות בפעם אחת.

ינון אזולאי: אני דורש שייקחו את זה קודם לסימון ויחזרו אחרי שנתיים לפה.

ינון אזולאי: יש את הנושא של הדיאט, של תחליפי הסוכר.

ינון אזולאי: השבוע יזמתי שיחה עם דיאטנית, והיא אמרה לי שהדיאטנים ממשיכים להגיד שמומלץ לעבור לדיאט.

ינון אזולאי: מה אנחנו רוצים?

ינון אזולאי: למסות אותם בפעם אחת?

ינון אזולאי: המדינה רוצה את הרווח, היא לא רוצה באמת את הבריאות של האנשים.

ינון אזולאי: כשאתם רוצים למסות, תמסו את זה בצורה נכונה.

ינון אזולאי: קודם תסמנו את הדיאט.

ינון אזולאי: לא עשו פה את הא'-ב', את המסלול הזה של הסימון.

ינון אזולאי: יש את הסיפור של התרכיז.

ינון אזולאי: מה הסיפור שלו?

ינון אזולאי: הוא ממוסה יותר מ-20%.

ינון אזולאי: התרכיז הוא אחד הדברים שעוד יכולים לעזור לך להיגמל ממתוק, כי אני יכול לשים, במיוחד לילדים, כל פעם פחות עד שהם ייגמלו מזה.

ינון אזולאי: הלקוח משלם שבעה שקלים על כל ליטר.

ינון אזולאי: אתם ממסים ב-100% את התרכיז, שזה דבר לא נכון ולא ראוי.

אורי מקלב: הרבה יותר מ-100%.

ינון אזולאי: לפחות ב-100%.

ינון אזולאי: כשאת ממסה את התרכיז למשפחות חלשות שקונות את התרכיז הכי זול, את הג'ריקן של ארבעה ליטר - -

קרן ברק: לא הבנת שהיא תחנך אותם.

ינון אזולאי: למה למסות את התרכיז של ארבעה ליטרים?

ינון אזולאי: במקום 24 שקלים, הוא יעלה עכשיו 48 ו-50 שקלים.

ינון אזולאי: אני רוצה לצטט מהנייר של משרד הבריאות מה-16.6.2020 לגבי ילדים ותחליפי הסוכר: "לדוגמה האישית של ההורים השפעה משמעותית על הרגלי הצריכה של הילדים, ולכן, כדי לעזור להקנות הרגלי תזונה טובים, מומלץ גם להורים לבחור במזונות ומשקאות פחות מתוקים ולא תחליפי סוכר.

ינון אזולאי: שתיית מים היא השתייה המומלצת".

ינון אזולאי: גם אתם מסכימים לא לתת לילד תחליף סוכר אלא את המתוק.

ינון אזולאי: מים זה מומלץ מספר אחד, אף אחד לא חולק על זה, אבל גם אתם מבינים שילד צריך קצת את המתוק הזה.

ינון אזולאי: כשאתם לוקחים את התרכיז וממסים אותו כדי שהילדים לא ישתו מתוק, זה לא דבר שימנע מההורים לתת להם את המתוק הזה.

ינון אזולאי: יש את המים בטעם עם פחות מחמישה גרם של סוכר.

ינון אזולאי: אם כל מדינות העולם לא עשו את זה, למה אתם ממסים את זה?

ינון אזולאי: אתם לוקחים את הכל בלי להתחשב באוכלוסייה חלשה רק כי רציתם את הכסף.

ינון אזולאי: אני מבקש לא למסות את התרכיזים ב-100%.

ינון אזולאי: כמו שלכוסות הקרטון מצאנו פתרון, גם בזה חייב להיות פתרון, כי זו פגיעה ישירות בלב ליבה של האוכלוסייה החלשה.

קרן ברק: אני מעדיפה לשתות מיץ מאשר לאכול את כל הלוקשים שמוכרים כאן.

קרן ברק: קודם מטילים מס, אחר כך מסמנים את המטרה.

קרן ברק: סבבה שכל המצקצקים וכל יפי הנפש מנסים עכשיו להפוך את זה לחזות הכל, אבל אם המטרה הייתה באמת בריאות הציבור, אז את בריאות הציבור עושים בדרכים חינוכיות, בוודאי כשמדובר בילדים.

קרן ברק: לא מסתכלים מלמעלה, זורקים פצצה ואומרים שכולם יתיישרו, אלא עושים את זה בהסברה, במערכות החינוך.

קרן ברק: קומה אחת מתחת יש את ועדת החינוך, אני מזמינה את משרד הבריאות לשבת שם, להבין איך מעבירים מסרים, איך מגדלים ילדים.

קרן ברק: לא כופים עליהם מלמעלה, בטח לא בצורות כאלו אלימות.

קרן ברק: צחקנו על זה שהוועדה הזאת הפכה להיות ועדת המיסים של מדינת ישראל כי כל יום מטילים עוד מס ועוד מס.

קרן ברק: התפקיד שלנו כנבחרי הציבור זה לדאוג לציבור, בשביל זה נבחרנו.

קרן ברק: אנחנו נשב פה, חברותיי ממשרד הבריאות, ונשאל את כל השאלות.

קרן ברק: אתם תגבו את זה במחקרים, לא תגידו שיש מחקרים בלי להראות איזה מחקרים.

קרן ברק: אתם תשלחו לנו את המחקרים, תנסו לשכנע אותנו.

קרן ברק: פשוט תנסו לשבת ולשכנע, לא לצקצק, לא לזלזל, לא לעשות תנועות עם הראש, לא להיאנח כל פעם כשמישהו שואל שאלות.

קרן ברק: זה התפקיד שלנו.

קרן ברק: להבדיל מכם, אנחנו נבחרנו על יד הציבור והתפקיד שלנו לשאול את כל השאלות ולקבל את התשובות.

קרן ברק: פה אין לנו זכות הצבעה כי מנעו מאיתנו את זכות ההצבעה, אבל זכות השאלה וזכות הירידה לחקר האמת זאת זכותנו.

קרן ברק: כל התדרוכים שלכם וכל ההיאנחויות שלכם וכל הפרובוקציות שלכם בסוף מתהפכות עליכם.

קרן ברק: אנחנו לא נסתום את הפה בגלל שאתם חושבים שכל השכל אצלכם.

קרן ברק: אם השכל אצלכם, תשכנעו, נורא פשוט, תביאו עובדות, תביאו מחקרים, תתעמתו עם שאלות קשות, לא תנחיתו ותגידו: כל מי שלא חושב כמוני הוא טיפש ובור.

קרן ברק: זה נגמר.

קרן ברק: אנחנו לא נרכין ראש.

קרן ברק: הסיפור הזה של הקורונה העלה את קרנכם.

קרן ברק: כולנו ישבנו פה בוועדות לפני הקורונה, שמענו את עמדת הבריאות, והכל היה בסדר.

קרן ברק: זאת הייתה עוד אחת מהעמדות, לא העמדה.

קרן ברק: הקורונה גרמה לזה שהעמדות של משרד הבריאות הפכו להיות הרבה יותר משמעותיות, אבל הן עדיין לא העמדה היחידה.

קרן ברק: יש כלכלה, יש ציבור, יש חינוך, ותפקידנו לראות את כל המכלול.

קרן ברק: התפקיד שלכם הוא להביא את הזווית שלכם, והתפקיד שלנו הוא לראות את המכלול מלמעלה ולשאול את כל השאלות הקשות.

קרן ברק: תתחילו להתמודד עם השאלות הקשות, לא לתקוף את השואלים, ואנחנו לא נירתע כי אנחנו פה למען הציבור.

קרן ברק: אנחנו נבחרים על ידי הציבור, והדין וחשבון שלנו הוא אך ורק לציבור, לא אליכם.

נעמה לזימי: המס הוא כלי אחד, אבל צריך את הכלי המשלים של הכסף שזה לדעת לאן הוא הולך.

נעמה לזימי: אני רוצה שפעם אחת ולתמיד נענה על זה.

נעמה לזימי: אני מקווה שזה ילך לא רק להסברה, שזה שם קוד ללהיבלע, אלא ילך לסבסוד מזון בריא.

נעמה לזימי: צורכים היום מזון מזיק כי מזון בריא הוא יקר.

נעמה לזימי: המיסוי הזה יהיה מיסוי אפקטיבי אם הכסף יעבור לסבסוד מזון בריא עבור אוכלוסיות שזה לא מונגש להן.

נעמה לזימי: יש עוד הצעות, כמו תוספת למפעל ההזנה לבתי הספר, לביטחון תזונתי.

נעמה לזימי: המס הזה צריך ללכת בדיוק לסיפור שבו הוא אמור לטפל.

נעמה לזימי: המס חשוב, אבל חייבים לעמוד לצידו הכלים המשלימים.

אופיר כץ: נעמה, הגשתי הצעת חוק, שהרבה ח"כים חתמו עליה, על כך שה-380 מיליון שקל ילכו לטיפול במחלת הסוכרת וההשמנה, בעיקר בפריפריה, על פי הקריטריונים שיקבע משרד הבריאות באישור ועדת הבריאות.

נעמה לזימי: כל הכבוד.

אופיר כץ: מה כל הכבוד?

אופיר כץ: תתמכי.

נעמה לזימי: אני רוצה שזה ייצבע.

נעמה לזימי: צריך להשאיר גם כסף לפתחם של חינוך ובריאות, אם לסבסוד מזון בריא, מפעל הזנה.

אופיר כץ: קריטריונים שהם יקבעו באישור ועדת הבריאות.

נעמה לזימי: אמרת לסוכרת ולהשמנה.

נעמה לזימי: אני לא רוצה לצבוע את זה עד הסוף, כי יש כל כך הרבה מקומות שאפשר לטפל.

אופיר כץ: בשביל זה המס.

נעמה לזימי: בואו תחליטו מה עושים עם זה.

נעמה לזימי: אתם בולעים את הכסף?

אלכס קושניר: יש תכנית משלימה שמשרד הבריאות יציג.

ינון אזולאי: על ה-50 מיליון שהם אמרו שהם מקבלים.

ינון אזולאי: מה זה 50 מיליון?

אנחנו יושבים על נושא שאין עליו חילוקי דעות.

הכותרת של הדיון זה שינוי הרגלי שתייה לכיוונים יותר בריאים.

מה שנעשה כאן לאורך כל התקופה הזאת, ואני רואה לפי חוסר ההיענות הממשלתית שבאה לידי ביטוי בחוסר ההיענות של הוועדה בראשותך, שמנסים לשנות דברים כדי להתאים אותם לשכל הישר.

משרד הבריאות, אין ספק שתשמחו שיאסרו כל דבר שהוא מסוכן, זה בסדר, אבל אם אין את חוכמת המעשה, אנחנו נשב פה בעוד שנתיים ואנחנו נראה בדוחות שהירידה הייתה מינורית.

כמו שמתרגלים לשתייה מתוקה, כך מתרגלים גם לשלם יותר.

גם זה קורה, זו גם תופעה סוציולוגית שקיימת.

בסוף יתברר שהרבה מאוד ילדים ימשיכו להתמכר להרבה סוכר, למתוק מאוד, אולי אפילו לתחליפים מתוקים יותר שיהיו זולים טיפה.

אין ספק שכשנלחמים במשהו לא נלחמים בו באבחת גרזן אחת.

מדובר על לחנך ציבור, לחנך המוני אנשים, המוני ילדים.

יוצאים פה מסרים כפולים.

הרי הנושא של הממתיקים המלאכותיים במשך שנים רבות הפך להיות כלי להורדה של אנשים ממשקאות מתוקים מאוד, וגם ראינו הרבה מאוד אנשים שירדו בהדרגה מהמתוק מאוד לממתיקים המלאכותיים שהם לא כך טעימים ומתוקים ורק אז לאי צריכת מתוק בכלל.

יש את המים בטעם עם פחות מחמישה אחוז סוכר.

תנו את זה בהדרגה, תנסו את המיסוי בדיפרנציאליות חכמה, לא כמו עכשיו.

אנחנו יושבים פה שלושה או ארבעה דיונים ואין לפקידים את האומץ לומר שמדובר פה בחינוך אוכלוסייה.

לא תשכנעו אותי עם התכנית הזאת, עם כל הכבוד, כי ראינו כבר המון תכניות שקרסו בביצוע.

אין היגיון בדבר הזה.

אם הממתיקים כמו הסוכרזית וכל זה לא בריאים, למה משרד הבריאות לא יוצא בקמפיין?

אנחנו כל היום שותים פה קפה עם סוכרזית.

אם זה מסוכן, התפקיד שלכם הוא להודיע: חברים, נגמר הסיפור.

אי אפשר לדבר בשתי שפות.

החיים יותר חזקים מהבלבול הזה שאתם מקרינים לאוכלוסייה.

אתם לא תבואו למשרד האוצר ותגידו: "תודה רבה, אנחנו לא רוצים את המיסוי, כי אנחנו רוצים לעשות את זה בהדרגתיות".

אתם מפחדים להגיד את זה.

המיסוי של התרכיזים הוא דבר לא חכם, כי התרכיזים זה כדי לא להגיע למשהו מתוק מאוד.

אפשר גם ללכת על תרכיזים דיאטטיים וכו'.

אני מצר על כך שאין שום גמישות בדברים האלה, שום היגיון, כאילו מישהו התחייב לתת למשרד האוצר סכום כסף ומפה והלאה, גם אם ידברו בהיגיון, זה לא מעניין אף אחד.

חבל על כל הדיונים האלה, הם לא תורמים כלום.

אולי רק את הכפל, אבל לעצם העניין אתם מפספסים את זה בגדול.

אורי מקלב: אני חושב שלא שמו דגש על המסמך שהייעוץ המשפטי של הוועדה הניח בפני הוועדה, ושם הוא דיבר על כך שב-2016, כשהייתה ועדת האסדרה, דיברו על כמה פעולות.

אורי מקלב: דיברו על כך שדבר ראשון צריך פעולות של הסברה, של הטמעה, של פעילות חינוך, פעולות רבות מעבר לגביית המיסוי הזה.

אורי מקלב: כל זה לא נעשה.

אורי מקלב: כשמציגים כאן היום מצגת על כך ש-20 מיליארד שקל עולה למשק העניין של חולי סוכרת - איפה הייתם?

אורי מקלב: אם אתם יודעים סכנה כזאת, אם אתם יודעים עלות כזאת, איפה הייתם?

אורי מקלב: זה תלוי במיסוי של שתייה מתוקה?

אורי מקלב: חיכיתם לכסף הזה?

אורי מקלב: אין לכם מחשבה לרגע שלא ישתו.

אורי מקלב: אתם הרי רוצים שלא ישתו, שישתו רק מים.

אורי מקלב: מאיפה ההנחה שמדובר ב-400 מיליון?

אורי מקלב: מיליארד שקל ייגבו מכספי הציבור כמיסוי על החד פעמי ועל השתייה המתוקה.

אורי מקלב: בהנחה שכולם לא ישתמשו בחד פעמי כדי לא לזהם את הסביבה ולא ישתו שתייה מתוקה, רק מים, הערכה הייתה צריכה להיות אפס.

אורי מקלב: איזו מוטיבציה תהיה לכל החברות להוריד את הסוכר?

אורי מקלב: הרי הסוכר הוא הכי חשוב.

אורי מקלב: היום יש 10.6 או 10.8 גרם של סוכר ב-100 גרם של קוקה קולה.

אורי מקלב: איזו מוטיבציה תהיה להוריד את זה לשמונה גרם?

אורי מקלב: אתם לא עושים שום דירוג.

אורי מקלב: למה?

אורי מקלב: כי זה לא נוח.

אורי מקלב: איפה שגביית הכסף קלה, איפה שאתה יכול להוריד, שם אתה עושה.

אורי מקלב: ההרגשה שכבר סימנתם את המטרה, לא משנה כל הדיונים פה.

אורי מקלב: לא נראה בכלל שאתם קשובים.

אורי מקלב: יש פה זריקת דוח כזה, זריקת מאמר כזה, כדי שייראה שעניתם לנו תשובות, אבל מעבר לזה אין שום דבר.

אורי מקלב: ברגע שיהיה גן, בית ספר או תנועת נוער שלא יתנו את המים המתוקים הילדים לא ישתו.

אורי מקלב: אני יודע על עצמי שאם אין לי את בקבוק הדיאט בחדר אני שותה פחות.

אורי מקלב: זה מה שיקרה במציאות.

אורי מקלב: במציאות אנחנו מומחים לא פחות מכם, אנחנו יודעים מה המציאות תהיה.

אורי מקלב: אתם מזיקים לבריאות בחלק הזה לא פחות מבדברים אחרים.

אורי מקלב: הטלתם על החד פעמי מס.

אורי מקלב: כשלא יהיו הכוסות החד פעמיים בקולרים אנשים לא ישתו.

אורי מקלב: הג'ריקן של ארבעה ליטר פטל עולה היום 24 שקלים.

אורי מקלב: אחרי הטלת המס זה מקפיץ את זה ל-55 שקל לג'ריקן.

אורי מקלב: איך מישהו יוכל לקנות את זה?

אורי מקלב: זה סכום אדיר.

אורי מקלב: קבעתם שעל כל ליטר של פטל אתם מייצרים שישה ליטר של מים ממותקים, אבל זה לא חשבון נכון, ודאי למי שרוצה הורדה.

אורי מקלב: לא תשכנעו אנשים שהסיכון של הדיאט הוא כמו של סוכר.

אורי מקלב: מראים פה שבאוכלוסייה החרדית יש יותר השמנה.

אורי מקלב: איפה אתם נמצאים במגזר הזה?

אורי מקלב: אתם נותנים עכשיו לאוכלוסייה הערבית 50 מיליון, או 30 מיליון, וזה דבר חשוב, אבל יש מגזרים שאתם מתעלמים מהם, הם לא נמצאים.

אורי מקלב: אם אתם אומרים שהסוכרת מסוכנת, איפה הייתם?

אלכס קושניר: איפה אתם הייתם במשך כל כך הרבה שנים?

אורי מקלב: אנחנו רוצים.

ששי שדה: אני נמצא כאן כדי לייצג את העובדים.

ששי שדה: כשאומרים תעשייה, בדרך כלל מתייחסים לטייקונים, לתאגידים גדולים, אבל לא, בסוף מדובר בעובדי ייצור פשוטים שהם קשיי יום.

אימאן ח'טיב יאסין: כמה עובדים יש?

ששי שדה: לנו יש שני מפעלים עם סך הכל כ-1,000 עובדים יהודים, ערבים, דתיים, חילוניים, רוסים.

ששי שדה: יש הכל מהכל שם.

ששי שדה: על האנשים האלה אני רוצה לדבר.

ששי שדה: כשאני רואה את המצגת של משרד הבריאות, מצגת שהיה לנו מאוד קשה לקבל אותה בהתחלה ובזכות אדוני והצוות שלו הצלחנו לקבל אותה, השקף שהכי בולט זה השקף שמראה את הבקבוקים של המיצים.

ששי שדה: יש כאן בקבוק של חצי ליטר, בקבוק של 400 מיליליטר, פחית של 330 מיליליטר, וציור של כפיות.

ששי שדה: הדבר הראשון שחשבתי עליו זה איפה הבקבוק של הליטר וחצי עם עוד כ-20 כפיות.

ששי שדה: לקח לי חצי שעה להבין מה זו כפית.

ששי שדה: אשתי שותה בכפית קטנה, אצלי כל כפית היא כמו כף.

ששי שדה: המסקנה שלי מהשקף הזה זה שהוא נועד רק להפחיד, הוא בא להעיד על המגמה של משרד הבריאות.

ששי שדה: באותה מצגת הם הציגו סקר אוסטרלי בנוגע להמלצות התזונה האוסטרלית מ-2012, אבל הם לא ציינו שזה לתינוקות.

ששי שדה: הם ציינו שתי מסקנות שמשרתות את המטרה שלהם, הם לא ציינו חמש מסקנות שלא משרתות את המטרה שלהם.

ששי שדה: המחקר האוסטרלי עליו מסת

ששי שדה: מך משרד הבריאות קבע שאין מספיק ראיות לייצר הצהרה לגבי מיצי הפירות.

ששי שדה: מיצי הפירות הם מקור טוב לוויטמינים, הם מספקים בנוסף סיבים ופחמימות.

ששי שדה: צריכת מיצי פירות עשויה לסייע בצריכת ערכים תזונתיים.

ששי שדה: מיצים שמיוצרים מפירות מכילים הרבה רכיבים תזונתיים הקיימים בפירות.

ששי שדה: מיץ מ-100% פרי או מיץ מרוכז יכול להיות חלק בריא בדיאטה.

ששי שדה: כל הדברים האלה הם מתוך המחקר האוסטרלי.

ששי שדה: זה לא עלה פה משום מה.

קרן ברק: איזה מחקר אוסטרלי?

ששי שדה: אותו מחקר אוסטרלי שהם מסתמכים עליו.

הם הציגו את החלק - -

ינון אזולאי: ביקשת מהם, אדוני היושב-ראש, להגיד את הכל.

ינון אזולאי: לא היה פה גילוי נאות.

ששי שדה: איזו ממשלה באיחוד האירופי או באוסטרליה מיסתה את המיצים הטבעיים?

ששי שדה: אף ממשלה.

ששי שדה: אף אחד לא מיסה את המיצים הטבעיים, חוץ אולי ממלזיה.

ששי שדה: אני מוכן ללכת על המודל המלזי.

ששי שדה: אנחנו מוכנים כאן לפשרות.

ששי שדה: כל הממשלות שהזמינו את המחקרים התבלבלו ובסוף לא מיסו?

ששי שדה: אולי נדפוק להם בדלת ונגיד להם: "חבר'ה, התבלבלתם, צריך למסות", ואז נבוא ונמסה גם כאן.

ששי שדה: אני חושב שאנחנו לא צריכים להיות אור לגויים דווקא בנושא הזה.

ששי שדה: הייתי מצפה ממשרד הבריאות, אם הוא עושה עבודה כזאת כוללת, להכניס גם את השוקו לתכנית.

ששי שדה: יש פה מישהו מחברי הוועדה שלא מכיר לפחות ילד אחד שהשיניים שלו שחורות או רקובות משוקו?

ששי שדה: למה שוקו לא פה?

ששי שדה: אולי יותר בריא לשתות כוס מיץ בבוקר וללכת לגנים מאשר כוס של שוקו בבוקר.

ששי שדה: שמעתי את חבר הכנסת מאיר יצחק הלוי, שממש התרגשתי ממה שהוא עשה באילת.

ששי שדה: זה מה שצריך לעשות.

ששי שדה: אני סבור שמשרד הבריאות פועל כאן ביהירות, במגמתיות ודורסנות, והדורסנות הזאת בסוף יכולה להיות גזר דין מוות.

לא במקצועיות.

ששי שדה: אני מייצג את אותם פועלים פשוטים בפריפריה שלא יהיה להם מקום עבודה אחר, ואז נעבור לחדר ליד ונבדוק מה אנחנו עושים איתם.

ששי שדה: אני מבקש בכל לשון של בקשה, גם מכם חברי הוועדה וגם ממך אדוני היושב-ראש, תפעילו שיקול דעת.

ששי שדה: מיסוי על המיצים הטבעיים עלול להיות הרה גורל במיוחד על המפעלים הקטנים.

זהר כרם: אני פרופסור באוניברסיטה העברית למדעי המזון.

זהר כרם: גן שמואל פנו אלי כדי שאכין את חוות הדעת שחבר הכנסת אזולאי הזכיר בדיון הקודם, ועבור הכנת חוות הדעת הם שילמו לי.

זהר כרם: אני לא יועץ על בסיס קבוע של אף חברת מזון, אני פרופסור באוניברסיטה ומשם אני משתכר.

זהר כרם: אני מתמחה במדעי המזון ובהרכבי מזון בהשפעה על תזונה.

זהר כרם: במאמר החדש שמשרד הבריאות הציג היום דובר על זה שאין במיצים טבעיים סיבים תזונתיים.

זהר כרם: נאמר שם גם שסיבים תזונתיים זה צלולוז, תאית או נייר, ושכולם אותו דבר.

זהר כרם: סיבים תזונתיים זה לא צלולוז, לא נייר ולא תאית.

זהר כרם: סיבים תזונתיים הם סיבים שבדרך כלל מסיסים, לכן לא רואים אותם.

זהר כרם: אם אנחנו מדברים על מיצי פירות, אז במיצי פירות יש חומר כמו פקטין שהוא סיב תזונתי מאוד בריא.

זהר כרם: לפעמים אנחנו נתקלים בחוסר דיוק בזה שמתייחסים לסוכר במיץ טבעי כמו לסוכר במיצים הממותקים.

זהר כרם: הסיבים התזונתיים נמצאים במיץ הטבעי, הם נסחטים מהפרי.

זהר כרם: בדיונים הקודמים הוזכרו נזקים שפוגעים באוכלוסייה של החיידקים הבריאים שיש לנו במעיים, אוכלוסיית המיקרוביום.

זהר כרם: בהחלט חומרים סינטטיים פוגעים בהם.

זהר כרם: פרופסור רן סגל כשנשאל על זה אמר שמיץ טבעי נכלל בקטגוריה.

זהר כרם: מיץ טבעי הוא לא בקטגוריה, מכיוון שפקטין הוא אחד מהסיבים התזונתיים שתומכים באוכלוסיית החיידקים החיוביים במעי, תומכים בניהול הנכון של הגוף שמנהל את עצמו בהתמודדות עם עודפי סוכר וכן האלה.

זהר כרם: פקטין הוא סוכר שלא נעכל.

זהר כרם: נוכחות של פקטין וסיבים תזונתיים בסוכר הכללי של מיץ הפירות או המיץ הטבעי גורמת לכך שהאינדקס הגליקמי של מיץ סחוט טבעי דומה לאינדקס הגליקמי של הפירות עצמם.

זהר כרם: אנחנו מדברים על דברים מאוד קרובים.

זהר כרם: מאמר שפורסם לא מזמן בארצות הברית דיבר על ירידה באספקה של ויטמין סי.

זהר כרם: המחקר, שנעשה על 85,000 ילדים ומבוגרים, מצא שבגלל הירידה בצריכה של מיץ טבעי במהלך 40 שנים וחוסר העלייה בצריכת פירות טבעיים רמת ויטמין הסי ירדה מאוד.

זהר כרם: במאמר המסוים הזה תלו את זה בירידה בצריכת מיץ טבעי.

זהר כרם: האלטרנטיבה הנכונה למיץ הטבעי היא באמת הפירות, והפירות, כמו שנאמר כאן, לא זמינים מסיבות שונות.

זהר כרם: מיץ הפירות או המיצים הטבעיים נסחטים ונותנים לפרי אורך חיים שאין לפרי או למקור עצמו.

זהר כרם: כשקוטפים את התפוז מהעץ הוא עדיין טרי, אבל אחר כך הוא מבשיל, נרקב, מתיישן, מתייבש.

זהר כרם: המיץ נסחט כך שהוא שומר על הערכים, שומר על ויטמין הסי שבו, שומר על חומרים אחרים.

זהר כרם: הוזכר פה שבמיץ פירות יש עוד חומרים.

זהר כרם: אני אתן כדוגמה את התפוח.

זהר כרם: יש הרבה שמקלפים את התפוח.

זהר כרם: הרבה מהערכים הבריאותיים של התפוח נמצאים דווקא בקליפה.

זהר כרם: מעבר לאינדקס הגליקמי הדומה בין הפרי לבין המיץ שמופק מאותו פרי, גם תכולת החומרים של המיץ יותר דומה לפרי השלם מאשר לתפוח או לתפוז שקילפנו.

זהר כרם: נהוג במקרים מסוימים להוסיף חזרה למיץ לאחר תהליך הסחיטה את אותם מרכיבים שחלקם צלולוז וחלקם סיבים תזונתיים ממיסים.

זהר כרם: יש פה בבחינת שעטנז בהקשר לסוכר והקלוריה הריקה.

זהר כרם: אין קלוריה ריקה.

זהר כרם: קלוריה היא קלוריה.

זהר כרם: הייתי אומר שיש קלוריה יחפה, אותה קלוריה שבאה בלי כל הטוב שבא מהטבע.

זהר כרם: קלוריה יחפה או עירומה נמצאת במים עם סוכר, אבל היא לא ריקה.

זהר כרם: הרבה מהמחקרים שאנחנו מסתכלים עליהם מתבצעים בקבוצות בסיכון - בנשים לאחר המנופאוזה, באנשים בסיכון למחלות כלי דם, וכן הלאה.

זהר כרם: כמובן שמאנשים כאלה צריך למנוע את החשיפה לסוכר.

זהר כרם: כאשר עושים מחקר על אוכלוסייה שלמה רואים שלמיץ הפירות יש ערכים חיוביים.

זהר כרם: דובר על ביטחון תזונתי.

זהר כרם: ביטחון תזונתי אומר גידול חקלאי של מקורות המזון בכל מדינה ומדינה, בכל אזור ואזור במדינות שהן קצת יותר גדולות מישראל.

זהר כרם: תעשיית המיצים הטבעיים היא קניין מאוד גדול של תוצרת חקלאית, לכן היא נותנת לנו תמיכה באותו ביטחון תזונתי שהוא כל כך חשוב.

זהר כרם: לסיכום, מיץ טבעי מכיל הרבה רכיבים.

זהר כרם: חלק מהסוכר בו הוא סוכר שלא נעכל, הוא סיבים תזונתיים שתומכים במיקרוביום.

זהר כרם: לקיחת המיץ הטבעי מהאוכלוסייה לא אומר בהכרח שמחר כולם מתחילים לקנות פירות וירקות, כמו שמראה אותו מחקר בארצות הברית שירידה בצריכת המיצים הטבעיים לא מלווה בעלייה בצריכה של פירות.

איריס וינברגר: בנוגע לדיאט, לתרכיזים, למיצים הטבעיים, למיץ ענבים ולבירה ללא אלכוהול, התאחדות התעשיינים חושבת שנכון לעשות מדורג, חושבת שנכון לעשות אחרת את הצו.

איריס וינברגר: אני רוצה להתמקד בנושא של כפל המס.

איריס וינברגר: יש כאן יצרנים מקומיים שמייצאים את חומרי הגלם שלהם, שמייצרים משקאות לייצור מקומי או משקאות לחו"ל.

איריס וינברגר: מאחר וכרגע הוטל מס קנייה גם על המכלים של מעל 100 קילוגרם, גם על כל התרכיזים ועל כל חומרי הגלם שנוגעים לעולם המיצים והמשקאות הממותקים, יש אופציה מבחינת התעשייה לכפל מס.

איריס וינברגר: כשאנחנו מדברים על חומרי גלם לייצור מקומי, למכירה מקומית, כשעלות המס על חומר הגלם היא פחות מ-20%, מבחינת חוק מס קנייה אין אפשרות לייצר את המנגנון שמקל ויש כפל מס מובהק.

איריס וינברגר: גם המנגנונים הקיימים של עוסק רשום במס קנייה והישבון הם מנגנונים שמאוד מכבידים על התעשייה המקומית.

איריס וינברגר: אלה מנגנונים שדורשים ערבויות, שדורשים בחלקם מימון מראש של חומרי הגלם בייבוא והחזר.

איריס וינברגר: זה דורש דיווחים מהתעשייה בייבוא, בייצוא ובמכירה.

איריס וינברגר: זה להעסיק עוד רואה חשבון.

איריס וינברגר: התעשייה היום שעוסקת בהישבון מעסיקה אנשים שמתעסקים בנושא הזה של הדיווחים.

איריס וינברגר: הדיווחים האלה לא פשוטים.

איריס וינברגר: כשרשות המיסים צריכה להחזיר כסף היד שלה יותר קשה על ההדק, ואז לא מדובר ביחידה כלכלית או בהנהלה, אלא על פקיד ספציפי שיושב בבית מכס, עושה את עבודתו נאמנה ושומר על הקופה הציבורית.

איריס וינברגר: המשמעות של השמירה על הקופה הציבורית אצלו היא לדקדק, היא לבדוק בדיוק לאן כל מיליליטר הלך, איפה הוא נצרך.

איריס וינברגר: גם בסיטואציה שאולי יש פתרונות, הפתרונות הם פתרונות קשים מבחינת רגולציה.

ינון אזולאי: אם אנחנו משלמים מס בייצוא למדינה שלא משלמים בה מס, זה גם דבר שיקשה על התחרות.

איריס וינברגר: לא רק שזה יקשה על התחרות, גם המימון העודף של התהליכים פה יקשה על התחרות.

איריס וינברגר: התחרות עם חו"ל היא תחרות מאוד קשה.

איריס וינברגר: כבר היום בתעריף המכס יש פרטי מכס שנותנים פטורים לתעשייה.

איריס וינברגר: הם נותנים פטורים לתעשייה לגבי חמאה ומי גבינה.

איריס וינברגר: אם אישר מנכ"ל משרד הכלכלה פטורים שמיועדים לייצור שוקולד, ממתקים וכו', אין שום בעיה לעשות פרט דומה.

איריס וינברגר: אמנם מדובר פה במכס, אבל גם כשהוטל מס קנייה על מזגנים היה פטור למזגנים ששימשו אולמות ייצוא במפעל תעשייתי.

איריס וינברגר: רשות המיסים יודעת לפתור את הדברים האלה, יודעת לתת פטור לתעשייה ולאפשר לה להתקיים בדברים האלה.

איריס וינברגר: שלא לדבר על זה שבפרטי המכס הספציפיים של המשקאות יש לנו כבר היום פרטי מכס של מה שמיובא במכלים של מעל 100 קילוגרם.

איריס וינברגר: מי שמייבא מכלים של 100 קילוגרם זו התעשייה, לא אף גורם אחר.

איריס וינברגר: אין שום סיבה שאת פרטי המכס של המכלים האלה לא נפטור ממס.

איריס וינברגר: אני לא רואה סיבה שוועדת הכספים לא תסייע בעניין הזה למפעלים.

רחל גור: אני אשמח לחזור לחוות הדעת של ד"ר זהר כרם.

רחל גור: אולי יעניין את חברי הוועדה לדעת שלא רק שחוות הדעת שלו מומנה, גם חוות הדעת שלו מזכירה מחקרים שממומנים על ידי התעשייה.

רחל גור: מתוך 15 המחקרים שהוא מצטט שניים ממומנים על ידי איגוד המשקאות האירופאי, אחד ממומן על ידי איגוד המיצים האמריקאי, ושניים נכתבו על ידי התזונאית הראשית של איגוד מגדלי הקלמנטינות של פלורידה.

רחל גור: נציג ההסתדרות הלאומית, אתה יכול להגיד איזה ועדי עובדים אתה מייצג?

ששי שדה: פרימור ופריגת.

חגי לוין: עצוב לראות את הדיון הזה, עצוב לראות כיצד מסרים שקריים של חברות משקאות מופצים כאן.

חגי לוין: אני לא מקבל כסף מחברת מקורות.

חגי לוין: המים לשתייה זאת החלופה הבריאה והטובה ביותר.

חגי לוין: צודקים כאן חברי כנסת מהקואליציה ומהאופוזיציה שאומרים שהמס היה צריך לשמש לקידום בריאות הציבור, אבל זה לא משנה את העובדה הפשוטה שהמס הזה נכון.

חגי לוין: אנחנו שותים היום רעל, ואני לא מדבר על המיצים הטבעיים.

חגי לוין: יש משקאות שהם פשוט רעל מזוקק.

חגי לוין: הארבעה ליטר שדיברתם עליהם זה רעל מזוקק שאנחנו לא רוצים שהילדים שלנו יצרכו.

חגי לוין: מכיוון שבמקרה הזה, בניגוד למקרים אחרים, יש חלופה זולה, בריאה ונגישה לציבור, המס הזה מוצדק לחלוטין גם על המיצים הטבעיים.

חגי לוין: זה נכון שצריך לעודד את החקלאות בישראל ולהוזיל את מחירי הפירות והירקות לציבור הרחב, וזה נכון שהילדים שלנו חשופים לפרסומות בלתי פוסקות למשקאות מזיקים שאנחנו חייבים לטפל בדבר הזה, אבל זה עדיין לא משנה את העובדה הפשוטה שהמיסוי הזה הוא כלי נכון, כולל המיסוי על המיצים הטבעיים.

חגי לוין: כשיש לנו מחלוקות עם משרד הבריאות אנחנו לא מהססים להגיד אותן, אבל במקרה הזה אנחנו מגבים לחלוטין את העמדה המקצועית של משרד הבריאות שהיא העמדה המקצועית המקובלת היום במדע.

חגי לוין: המיצים הטבעיים אינם מספקים את אותה תכולה בריאותית שנותנים פירות וירקות בצורתם הטבעית, לכן אנחנו תומכים במיסוי כפי שהוא מוצע.

עופר כסיף: האם במיצים הטבעיים יש באופן משמעותי יותר סוכר מאשר בפירות וירקות?

עופר כסיף: הפרופסור הקודם אמר שלא.

רונית אנדולט: כששמים סוכר במים ומערבבים יודעים כמה סוכר יש בפנים.

רונית אנדולט: כאשר אנחנו לוקחים פרי וסוחטים ממנו את הנוזלים שקיימים בו, בתוך הנוזלים עוברים חלק מהרכיבים שיש בפרי הטבעי.

רונית אנדולט: עוברים המים, עובר הסוכר ועוברים חלקים קטנים מהסיבים.

רונית אנדולט: בניגוד למה שנאמר פה על ידי פרופסור כרם זהר, הסיבים הלא מסיסים לא עוברים למיץ.

רונית אנדולט: חלק מאוד קטן של הסיבים עובר, אבל זה בטל בשישים.

רונית אנדולט: מדובר על גרם סיב לעומת ארבעה, חמישה גרם שיש בפרי עצמו.

רונית אנדולט: אתמול השווינו את כל הפירות למיצים שיוצאים מהם.

רונית אנדולט: אני לא אומרת שבמיץ אין ערכים תזונתיים, אבל הם פחותים מאשר בפרי הטבעי.

רונית אנדולט: זה גם יותר זול לאכול פירות מאשר לשתות אותם כמיץ.

רונית אנדולט: גם התרומה הבריאותית שלהם יותר גדולה.

רונית אנדולט: אנחנו לא בעד מס, אנחנו בעד שאנשים יפחיתו את הצריכה שלהם.

רונית אנדולט: בנינו תכנית לחינוך תזונתי מכיתה א' עד י"ב.

רונית אנדולט: אנחנו מובילים תכנית לאומית שנקראת אפשריבריא שעובדת גם עם הרשויות המקומיות, גם עם משרד החינוך, גם עם מקומות עבודה וכו'.

רונית אנדולט: מיסוי במובן הזה הוא כלי חינוכי.

רונית אנדולט: אנחנו לא מוציאים את המיצים ואת כל השתייה המתוקה מחוץ לחוק, אנחנו אומרים: "תפחיתו צריכה".

רונית אנדולט: האמצעי היעיל, לצערי, שנמצא כמשנה התנהגות זה מס.

רונית אנדולט: זה שאנחנו מדברים היום על הנושא הזה זה משנה התנהגות.

ינון אזולאי: הייתה ירידה של הסוכר מבחינת החברות מאז ההסברה שלכם עם הסימון האדום?

רונית אנדולט: כן, בהחלט.

ינון אזולאי: בלי לשלם על זה כסף, נכון?

רונית אנדולט: לא הורידו מספיק.

רונית אנדולט: הסימון היה גם כלי חינוכי.

רונית אנדולט: אני לא יודעת אם אתם זוכרים, אבל בעת שהוחל הסימון בחזית האריזה היו הרבה מאוד קמפיינים והיה הרבה מאוד שיווק חברתי.

רונית אנדולט: המטרה שלנו היא להגיע דווקא לאוכלוסיות היותר פשוטות ויותר חלשות, אם זו האוכלוסייה החרדית והאוכלוסייה הערבית, בקמפיינים ייעודיים, בתכניות חינוכיות בבתי ספר.

ינון אזולאי: זה שהחברות הורידו בסוכר אומר שהסימון עזר.

ינון אזולאי: את הצעד הראשון של הסימון לא עשיתם בדייאט, בזירו, במיץ טבעי.

ינון אזולאי: אם הייתם מסמנים את אותם מוצרים, אני בטוח שהיינו מקבלים את אותה תוצאה וזה היה יותר מועיל מאשר לבוא ולתת את המכה הזאת עכשיו.

אלברטו פסח: המס האפקטיבי שיביא לצמצום הצריכה, לפי המצגת של משרד הבריאות ולפי מחקרים אחרים שנעשו ב-OECD ובמקומות אחרים, הוא 20%.

אלברטו פסח: 20% יביא לאפקטיביות מבחינת ירידת הצריכה, שזה, אני מניח, המטרה של משרד הבריאות ושל המחוקקים.

אלברטו פסח: הייתי רוצה לבקש לא להעניש את תעשיית הסירופים, לא להשית עליה מס שיגיע לעשרות ומאות אחוזים, כי זה פשוט להעניש תעשייה ספציפית יותר מאשר תעשיות אחרות.

אלברטו פסח: זה משמעותית יותר מהמס האפקטיבי שקבעו המחקרים והוצג במצגת של פרופסור אנולט בישיבה הקודמת.

אלברטו פסח: שוק הסירופים מהווה חלק קטן מאוד משוק המשקאות בשוק הקמעונאי, הוא רק 5%, כך שביטול או צמצום המס על הסירופים לא יביא לפגיעה משמעותית בצריכה.

אלברטו פסח: נעשית איזו שהיא הבחנה דיכוטומית בצו בין שני סוגים של מוצרים: אלה שיש בהם יותר מ-5% סוכר ואלה שיש בהם פחות מ-5% סוכר, כשלא נעשתה הבחנה בין אותם מוצרים שאינם מכילים ממתיקים.

אלברטו פסח: הייתי רוצה לדבר על קטגוריה שלישית של פחות מ-5% סוכר שאין בה את הממתיקים שמשרד הבריאות מתנגד להם.

אלברטו פסח: זה יכול להיות חלק מאוד חשוב במעבר ההדרגתי של הציבור מטעם מתוק לטעם פחות מתוק.

אלברטו פסח: עידוד התעשייה של המשקאות ושל הסירופים לפתח מוצרים כאלה עולה בקנה אחד עם הבקשות של משרד הבריאות להביא לצריכה הדרגתית ומתונה יותר של משקאות מתוקים, להביא להרגלים של הציבור לצרוך משקאות ומוצרים פחות ופחות מתוקים.

אלברטו פסח: בנייר עמדה של משרד הבריאות מלפני כשנה כתוב שבכדי לעזור לילדים לקנות הרגלי תזונה טובים יותר מומלץ להורים לבחור במזונות ומשקאות פחות מתוקים וללא תחליפי סוכר.

אלברטו פסח: גם כאן מצוין שהשתייה המומלצת היא מים.

אלברטו פסח: אנחנו חושבים שבמעבר ההדרגתי למים כדאי לעודד את התעשייה של המשקאות ושל התרכיזים לפתח מוצרים שיש בהם פחות מ-5% סוכר ואין בהם את הממתיקים של מוצרי הדיאט.

אפשר לקבל תגובה של משרד הבריאות על הדיפרנציאליות הזאת?

ברק טבת: אנחנו חברה יחסית קטנה בפעילות שלנו בארץ, אנחנו רחוקים מסדרי הגודל של חברות כמו קוקה קולה.

ברק טבת: צריך לקחת את זה בחשבון, כי פגיעה בביקוש תביא גם לפגיעה במבנה השוק.

ברק טבת: פגיעה במבנה השוק עשויה או עלולה לדחוף את החברות הקטנות הצידה ולהחליש אותן עוד יותר.

ברק טבת: אני רוצה להתייחס לגבי המיצים הטבעיים, לגבי מה שנאמר פה.

ברק טבת: בניגוד למה שפרופסור אנדולט אמרה, התחרות שלנו על הפרי היא לא תחרות עם הפרי הטרי.

ברק טבת: אנחנו קונים מהחקלאים פרי שהם לא יכולים לשווק אותו כפרי טרי.

ברק טבת: אנחנו קונים את הפירות מחקלאים בעוטף עזה בדרום עד אצבע הגליל בצפון.

ברק טבת: אנחנו לא מתחרים על הפרי הטרי, אנחנו לא גוזלים מאף אחד את האפשרות לצרוך פרי טרי.

ברק טבת: אנחנו מספקים זמינות של רכיבים, אנחנו מאפשרים לאנשים לצרוך ערכים חיוביים בתקופות שבהם אין פרי טרי.

ברק טבת: אפשר לקנות תפוזים רק בעונה של התפוזים.

ברק טבת: מי שירצה לקנות בקיץ תפוזים לא יוכל לקנות תפוזים.

לא התייחסתם לזה בכלל.

רונית אנדולט: יש עוד פירות חוץ מתפוזים.

ברק טבת: אותו דבר גם רימונים.

ברק טבת: המיצים הטבעיים הם חלק קטן מאוד בתוך סל המשקאות הכולל, פחות מ-2%.

ברק טבת: אני חושב שלא בזה תלויה בעיית ההשמנה בישראל, לא זה מה שיפתור את הבעיה.

ברק טבת: אני חושב שזה כן יכול לשבש בצורה משמעותית את מבנה השוק הקיים שעוד איכשהו שומר, למרות הריכוזיות שבו - -

מה הסיבה שזה 2%?

ברק טבת: כי אלה מוצרי פרימיום.

הם יותר יקרים.

ברק טבת: נכון.

אין ספק שהוא מוצר יותר טוב מהממתיק סתם.

עכשיו לוקחים דבר יקר שהורסים אותו, כאילו כולם יעברו למים, כולם ילכו עם ברזיות ברחובות.

אין פה שום היגיון.

ברק טבת: אתמול נשלח מכתב ממשרד הבריאות לכל חברי הוועדה.

ברק טבת: המסמך הזה כולל 36 הפניות.

ברק טבת: אני לא מאמין שמישהו מחברי הכנסת עבר עליהן.

ברק טבת: אנחנו עברנו עליהן.

ברק טבת: בהרבה מאוד מהמקרים הם מערבים מיצים טבעיים ביחד עם משקאות ממותקים.

ברק טבת: צריך לזכור שהמסקנות לגבי מיצים טבעיים הן לא חד משמעיות.

ברק טבת: בחלקן נכתב שצריך להתייחס אליהן בזהירות, כולל המחקר של החמש כוסות שהוזכר פה.

ברק טבת: אני חושב שהיה נכון להביא את התמונה המלאה בעניין הזה.

ברק טבת: מילה אחרונה לגביי ייצוא.

ברק טבת: הייתי לפני חודשיים בתערוכת מזון בגרמניה.

ברק טבת: כשפגש אותי מתחרה אירופאי שלי, הוא אמר לי שהוא מבין שהוא צריך לשלוח מכתב תודה למשרד הבריאות והאוצר בישראל על זה שמחסלים לו את המתחרים.

ברק טבת: כשאנחנו מדברים על תעשיית ייצוא, אנחנו מדברים על משהו שלא קשור למטרות הצו, לא נוגע לבריאות הציבור בישראל.

ברק טבת: אנחנו מבקשים לפטור בצו את חומרי הגלם שמיועדים לייצוא, לא עם כל מיני סייגים.

צבי האוזר: אתה מוכן לפרט את הבעיות בהקשר של הייצוא?

ברק טבת: יש לנו מכתב ממנכ"ל משרד האוצר שאומר שלא תהיה השפעה על פעילות הייצוא.

ברק טבת: יחד עם זה, קיבלנו הפניה מרשות המיסים לדבר עם מכס חיפה.

ברק טבת: מכס חיפה אמרו לנו: "מה אתם רוצים מאיתנו, זה בכלל מס קנייה תל אביב".

ברק טבת: ככה נזרקנו מיחידה ליחידה.

ברק טבת: על הדרך קיבלנו מכתב מרשות המיסים שמבקש מאיתנו את כל המוצרים שלנו בארץ ובחו"ל, פעילים ולא פעילים.

ברק טבת: זה ארגזים של חומר, זו בירוקרטיה בלתי נסבלת.

צבי האוזר: השאלה אם ההסדר החדש יכביד על היצואנים שעוסקים בזה.

קובי בוזו: המנגנון לגבי ייצוא הוא לא משהו חדש ברשות המיסים.

קובי בוזו: יש הרבה טובין שמגיעים לארץ כחומר גלם שמייצרים מהם מוצרים ומייצאים אותם לחו"ל.

קובי בוזו: אין מס קנייה ואין מכס בייצוא לחו"ל.

קובי בוזו: יש מדינות מסוימות עם כל מיני כללים בהישבון.

קובי בוזו: יש שתי דרכים להזדכות על הישבון.

קובי בוזו: אחת, לשלם בנמל את המכס או את מס הקנייה וכנגד הוכחת ייצוא לקבל בחזרה את הכסף, ושתיים, לשחרר את חומר הגלם בפטור ממכס או ממס קנייה כנגד איזו שהיא התחייבות שבסופו של דבר הטובין ייוצאו לחו"ל.

קובי בוזו: כמו שאנחנו מטפלים בכל ייצוא שנמצא במסלול של הישבון, כך נעשה גם כאן.

קובי בוזו: ביררנו וראינו שיש מפעלים שנמצאים כבר במסלול של הישבון של מכס שעכשיו ייכנסו לאותו מסלול רק עם מס קנייה.

נירה שפק: מה שאתה אומר זה שיש מענה כמו שהובטח לברק, רק צריך לשבת ולסגור איזה מנגנון.

נירה שפק: הבנתי נכון?

קובי בוזו: יש פתרון.

ולדימיר בליאק: יש פה טענה שנדרש תיקון חקיקה כדי לשנות.

ולדימיר בליאק: האם זה נכון?

צבי האוזר: ומה זה אומר שיש פתרון?

צבי האוזר: איזה מסלול מבין שני המסלולים?

קובי בוזו: לא צריך לעשות תיקון חקיקה כדי להיכנס לאחד משני המסלולים האלה.

ברק טבת: אנחנו מדברים על מס שיגיע גם ל-80% מעלות חומר הגלם, שאלו עלויות אחרות של מכסים.

צבי האוזר: איזה מסלול עדיף לכם?

ברק טבת: אני מבקש שיהיה פטור ברמת הצו גם לחומרי הגלם שמיועדים לייצוא וגם לחומרי הגלם שמיועדים לשוק המקומי וימוסו כמוצרים סופיים.

ברק טבת: אין שום היגיון בהכבדת נטל רגולטורי, אפילו אם זה רק עניין של דיווחים שיכולים לקחת שבועות של עבודה.

ברק טבת: אגב, זה ניתן בצו למוצרים אחרים.

צבי האוזר: אנחנו באנו לטפל בבעיית הסוכר במדינת ישראל.

צבי האוזר: אני לא בטוח שאני מסכים עם מה שברק אמר באשר למיצים טבעיים ולצרכנות כאן בארץ, שאלו שאלות קשות, אבל אין ספק שלא באנו אגב ההכרעה הזאת של הטלת מס, שבעיני היא טובה, להכביד על הייצוא הישראלי.

צבי האוזר: אסור שעל הדרך אנחנו נכביד, גם אם יש פתרונות.

צבי האוזר: אם אני מבין נכון, ויכול להיות שאני טועה, יש מסלול שהוא יותר פשוט ויש מסלול שהוא מסובך.

צבי האוזר: אני מבקש שאגב הטלת המס הזה ייבחר המסלול הפשוט, ואם יש בעיה במסלול הפשוט, תסבירו מה היא.

דורית אדלר: עולה פה באופן חוזר ונשנה הצורך בחינוך הציבור.

דורית אדלר: אני קוראת כאן ליושבי ראש הוועדה, בואו תבקשו מתעשיית המשקאות הממותקים להגיד כמה כסף היא משקיעה בפרסום ובשיווק בכל הערוצים, גם במדיה, גם בעיתונות, גם בשיווק דרך בני נוער.

דורית אדלר: תנו לנו לשמוע את כמויות הכסף שמשקיעה התעשייה בפרסום ובשיווק.

קטי קטרין שטרית: את אותה דרישה את דורשת מכולם?

דורית אדלר: אנחנו מדברים עכשיו רק על המשקאות הממותקים.

אם את מייצגת בריאות, תייצגי בריאות על הכל.

דורית אדלר: לא ניתן לעמוד מול הכמות הזאת של פרסומות אגרסיביות רק על ידי חינוך הציבור.

דורית אדלר: פרופסור זהר כרם דיבר על ויטמין סי.

דורית אדלר: צריך להבין שבארצות הברית כמעט ולא אוכלים ירקות ופירות.

דורית אדלר: הירקות שלהם זה צ'יפס, לכן החוסר בוויטמין סי שם הוא אולי משמעותי.

דורית אדלר: אצלנו כל רבע פלפל כבר מספק את כמות הוויטמין סי הנדרשת.

דורית אדלר: שאלתם לגבי ההבדל בין סוכר טבעי ללא טבעי.

דורית אדלר: גם הסוכר השולחני מיוצר מקנה סוכר או מסלק.

דורית אדלר: יש הבדל גדול בין לאכול את הסלק או לאכול את הסוכר שמיוצר מהסלק.

דורית אדלר: המשקאות הטבעיים הם לא משהו שמקדם את בריאות הציבור.

דורית אדלר: אני מדברת מתוך דאגה לבריאות הציבור, אין לי שום אינטרס אחר.

דורית אדלר: דיברתם על כך שאולי יפחיתו קצת את רמת הסוכר בתוך המיצים.

דורית אדלר: זה לא מה שיקדם את בריאות הציבור.

דורית אדלר: ראינו שלמרות הסימון האדום כמות ההשמנה עולה, כמות הסוכרת רק מתגברת.

דורית אדלר: אתם רוצים לדחות את זה בחצי שנה.

דורית אדלר: אתם יודעים כמה אנשים יעברו כריתות גפיים, כמה עוד אנשים יתעוורו?

דורית אדלר: אנחנו מדברים פה על שיעור תמותה גדול ביותר שנובע מתזונה מזיקה, כשהמשקאות הממותקים הם הגורם המרכזי לדבר הזה.

דורית אדלר: אתם כמייצגים את הציבור שיותר חולה צריכים להיות הראשונים שבמבקשים להעלות את המס הזה.

דורית אדלר: היה כאן את הנושא של העובדים.

דורית אדלר: כשניהלתי את המחלקה לתזונה ודיאטה בהדסה והוציאו את המשקאות הממותקים מתוך חדר האוכל זה עזר לרדת במשקל.

דורית אדלר: אנחנו קוראים להסתדרות של העובדים לדאוג לכך שסביבת המזון של כלל העובדים תהיה בריאה.

דורית אדלר: אחת החוקרות המובילות בעולם, בהרווארד, פרופסור איריס שי, מובילה מחקר ענק כבר כמה שנים בכור האטומי.

דורית אדלר: היא הראתה שכשאתה משנה את הרכב המזון בתוך המקום שאנשים אוכלים בו לא רק שאתה מונע השמנה, אתה אפילו עושה תיקון של נזקים בקרותיים, אתה מנקה אותם.

בלי מיסוי הגיעו לזה.

דורית אדלר: הציעו פה שאולי את המשקאות שמכילים פחות מחמישה גרם לא נמסה.

דורית אדלר: פחות מחמישה גרם יהיה ארבעה וחצי גרם, ואז בבקבוק של 500 מיליליטר יהיה קרוב ל-20 גרם סוכר.

דורית אדלר: אנחנו רוצים להמשיך להילחם על להזרים את הסוכר לילדים שלנו?

דורית אדלר: התשובה היא לא, ואנחנו חייבים לעשות את זה מידית.

דורית אדלר: אני לא יודעת אם הילדים שיגדלו יסלחו לנו אם לא נעביר את המס הזה.

ינון אזולאי: אני גדלתי וסלחתי להורים שלי.

בועז סופר: מיסי קנייה מוטלים במדינת ישראל וברוב העולם על מוצרים עם השפעות חיצוניות שליליות שהם לא חלק מעלות הייצור – רכב, דלק, אלכוהול, וכן האלה.

בועז סופר: כשמדברים על בסיס אמפירי, יש שאלה לגבי החמישה גרם, הטבעיים וכן הלאה.

בועז סופר: כשרוצים לנקוט מהלך שהוא אולי נכון ואולי חשוב לגבי הטלת מס קנייה, חייבים לייצר את הדיפרנציאציה הזאת, היא קריטית.

בועז סופר: עלתה במהלך כל הדיונים האלטרנטיבה, אם ההסטה שיכולה להיעשות ממתוק עד חמישה גרם יותר גדולה בעוצמתה מסך ההורדה בכלל הכמויות.

בועז סופר: צריך לזכור, 60% מכלל הצריכה היום הם של משקאות מתוקים.

בועז סופר: המגמה שההסטה קורית גם בלי מס עדיין לא מוצתה.

בועז סופר: צריך לחשוב ולהיזהר בהיבט של מה יותר חזק, כי מה הכי גרוע שיקרה?

בועז סופר: יעלו את המס והצריכה לא תשתנה.

בועז סופר: משרד הבריאות הציג 130 מיליון שקל עלות.

בועז סופר: הגבייה מוצגת כ-380.

בועז סופר: אני מוכן להוכיח לכל אחד שהגבייה יכולה להיות כפולה.

בועז סופר: אני טוען שאותו סף שכולם מדברים עליו הוא נחמד, אבל זה רק ערך אחד.

בועז סופר: אפשר גם להציג סוגיות אחרות.

בועז סופר: ניקח את שיטת המיסוי של אלכוהול במדינת ישראל שהיא לפי אחוז האלכוהול.

בועז סופר: פשוט מכפילים באחוז האלכוהול.

בועז סופר: זה מה שקיים במדינת ישראל, וזה לא קשור לסף המס.

בועז סופר: למה?

בועז סופר: כי זה מייצג את אותן השפעות חיצוניות.

בועז סופר: ברור שבוחרים פה בין שני ערכים, ואני לא בהכרח אומר מה טוב ומה לא טוב, רק יש עוד שיטה, לא חייבים לייצר את אותו סף.

בועז סופר: ההצעות על ההדרגה שדיברו עליהן חברי הכנסת הן לא הצעות בחלל ריק, הן הצעות סופר לגיטימיות.

אלכס קושניר: אתה מדבר על להטיל את המס באופן מדורג?

בועז סופר: אני מדבר על זה שיש היום שתי קבוצות: עד חמישה גרם ומעל חמישה גרם.

בועז סופר: הציעו חברי הכנסת לייצר יותר קבוצות.

בועז סופר: כשמדברים על הדרגה תמיד יש מחשבה שיש אינטרסים מאחורה, שאולי כל פשרה היא פשרה פוליטית.

בועז סופר: לא כל פשרה היא פשרה פוליטית.

בועז סופר: כשמדברים על הדרגה, והייתי פה מספיק פעמים, כמעט תמיד יוצרים הדרגה בהעלאה, וזה לא בכדי.

בועז סופר: יש פה שני קהלי יעד.

בועז סופר: הקהל הראשון זה היצרנים.

בועז סופר: כשאתה אומר להם שאתה מדרג כך שבעוד שלוש או ארבע שנים זה יהיה המס, הם לא ילכו להשקיע משהו בשביל השנה, שנתיים הקרובות, הם מסתכלים לארבע שנים ומייצרים איזה מן זנב שלאט לאט הם יגיעו לאן שאתה רוצה להגיע.

בועז סופר: מצד שני, לצרכנים כל שנה אתה מעלה, כל שנה אתה אומר להם לחשוב מחדש.

בועז סופר: אתה מייצר את האמירה שאתה רוצה להוריד את סך הכמויות בכך שאתה מרגיל אותם לאט לאט לעבור למוצר אחר.

בועז סופר: זה קצת כירורגי, זה אולי קצת זהיר, אבל זה מאוד חשוב כדי לא לייצר מצב שבסוף אתה תמצא את עצמך עם כמעט אותה צריכה ועם יותר מס.

אלכס קושניר: ככל שהמס נמוך יותר, כך הציבור מפנים אותו בצורה קלה יותר, ואז כל שינוי שאתה עושה כל שנה ברמות קטנות לא משפיע על הצריכה בכלל.

בועז סופר: לא אמרתי איזה מנות.

אלכס קושניר: לא משנה.

בועז סופר: לא אמרתי שתחזור כל שנה לשולחן הדיונים.

בועז סופר: אנחנו ככלכלנים מסתכלים על השקל השולי, על האחוז השולי, שבסוף הוא זה שקובע.

בועז סופר: יכול להתפתח מצב שיהיו בו פערים.

בועז סופר: על פחית שהיום הפער הוא 30 אגורות, עם מע"מ או בלי מע"מ, במכונות ממכר הפער יהיה כנראה אפס.

בועז סופר: אם המכונות מציגות מחירים בשקלים עגולים או בחצאי שקלים, הסיכוי שייווצר פער הוא כלום.

בועז סופר: הבן החייל שלי אומר לי: "אבא, תסתכל מה כולם קונים".

בועז סופר: אף אחד לא יזיז את זה.

בועז סופר: החשש פה הוא אמיתי.

בועז סופר: יכול להיות שאולי אתה משלם מחיר מסוים בטווח הקצר, אבל בטווח הארוך אתה מרגיל את כולם, גם את היצרנים וגם את הצרכנים.

זו קריאת כיוון חינוכית-מיסוית.

אלכס קושניר: אני מבקש מרשות המיסים ומאגף התקציבים למקד את הדיון בשאלה של כפל מס.

קובי בוזו: יש לנו היום הרבה מוצרים שבהם חומר הגלם חייב במס קנייה.

קובי בוזו: לפי סעיף 7(ב) בחוק מס קנייה ניתן לקזז את מס הקנייה שמשולם על חומר הגלם אם סכום המס שמשתלם עולה על 20% ממס הקנייה על המוצר הסופי.

קובי בוזו: אם מייבאים עלי טבק שמייצרים איתם סיגריות, אפשר לקזז את המס ששולם על עלי הטבק בנמל מהמס שמשולם על הסיגריה.

קובי בוזו: זה נעשה בשני מסלולים, בשני מנגנונים.

קובי בוזו: זה יכול להיעשות על ידי זה שישולם מס הקנייה בנמל ובעת מכירת הסיגריות יהיה את הקיזוז של מס הקנייה ששולם בנמל, ויש אפשרות לקבל תעודת עוסק רשום שבמסגרת התעודה משתחררים הטובין החייבים במס קנייה בפטור ומס הקנייה משולם בסופו של דבר רק על המוצר הסופי.

זה המקרה פה?

בועז סופר: זה לא המקרה פה, רבותיי.

בועז סופר: מיסי קנייה מוטלים בשיעורים גבוהים, לכן עד היום לא הייתה בעיה.

בועז סופר: קל לעבור את הסף של 20%.

בועז סופר: כשמסתכלים על כפל המס, הוא יכול להיות 18,17 ו-8.

בועז סופר: לא ברור לי רעיונית למה צריך כפל מס, אפילו באחוז אחד.

קובי בוזו: אנחנו בכוונה קבענו שמס הקנייה על התרכיזים יהיה פי שש ממס הקנייה שיש על המשקה.

קובי בוזו: ברגע שמייבאים ליטר של מיץ מרוכז ומכינים ממנו משקה, אז המס בנמל הוא שישה שקלים.

קובי בוזו: אם מוסיפים עוד חמישה ליטר מים על אותו ליטר משקה מרוכז, אז המס ביציאה מהמפעל יהיה שישה שקלים.

קובי בוזו: בדוגמה שנתתי יש מס של שישה שקלים בנמל ועוד שישה שקלים בשער המפעל, לכן אפשר להתקזז מבחינת המס.

קובי בוזו: אפשרות אחרת היא לשחרר את הרכז בפטור, לייצר את המשקה הסופי, ורק אז לשלם את השישה שקלים.

שלומית ארליך: קובי, גם אתם יודעים שתמיד יכולות להיות סיטואציות שבהן יהיה כפל מס.

קובי בוזו: לפי סעיף 7(ב) יכול להיות מקרה שזה יהיה מתחת - -

שלומית ארליך: למה לא למצוא פתרונות ולמנוע מלכתחילה מצב שבו אנחנו נמצאים בעולם של כפל מס?

שלומית ארליך: אנחנו לא נמצאים בעולם של מוצרי טבק, כלי רכב.

שלומית ארליך: למה לא למצוא פתרון ולמנוע את זה מלכתחילה?

קובי בוזו: מה שאת אומרת זה לעקוף את סעיף 7(ב) דרך צו תעריף המכס.

ינון אזולאי: לתקן אותו.

קובי בוזו: סעיף 7(ב) קובע לגבי כלל מיסי הקנייה.

קובי בוזו: זה אומר שזה קיים בחלקי חילוף לרכב, זה קיים בטבק.

ינון אזולאי: אפשר להביא תיקון?

שלומית ארליך: זה תיקון של חקיקה.

ינון אזולאי: אין בעיה, נביא תיקון חקיקה.

ינון אזולאי: אי אפשר לבוא לאותם צרכנים ולהפיל עליהם את כפל המס רק בגלל שאנחנו לא יודעים להביא תיקון חקיקה.

ינון אזולאי: כשרוצים להביא תיקון חקיקה מביאים אותו בדקה וחצי.

ינון אזולאי: אין שום סיבה לא לעשות את זה.

ינון אזולאי: אם נעזור כולנו בתהליך זה ייקח עוד שבוע.

איריס וינברגר: סעיף 7 לחוק מס קנייה דן בסיטואציה שיש מס קנייה על חומר הגלם.

איריס וינברגר: אם מראש תקבע בצו תעריף המכס פטור על חומר הגלם, לא תהיה בכלל היתקלות עם סעיף 7(ב).

אלכס קושניר: איך אני יכול לקבוע פטור מחומר הגלם?

איריס וינברגר: אתה פוטר חומר גלם שמיובא לתעשייה.

איריס וינברגר: יש פרטי מכס ספציפיים שמדברים על מכלים מעל 100 קילו שאין סיבה לא לתת להם פטור, זה ייבוא שנעשה על ידי התעשייה.

איריס וינברגר: אלו שתי דרכים שצריכים לעשות אותן ביחד, במשולב.

קובי בוזו: לעניין של מכלים מעל 100 קילו, המכלים האלה יכולים להימכר גם as is.

ינון אזולאי: מישהו ישלם על זה בסוף.

קובי בוזו: לא בהכרח מביאים 100 קילו בשביל לייצר מזה משקאות, אפשר למכור את זה גם כרכז.

אלכס קושניר: למה?

קובי בוזו: למסעדת, לברים.

שלומית ארליך: אז תחייב אותם בהצהרה.

קובי בוזו: לקחת עכשיו 30 פרטי מכס של כל הרכזים ולהגיד שהם ישמשו לייצור משקה, זה להפוך את צו תעריף המכס למסלול עוקף סעיף 7(ב).

קובי בוזו: אנחנו לא עושים את זה בכל הדברים האחרים.

קובי בוזו: יש לנו מאות פרטי מכס של חלקי חילוף לרכב.

קובי בוזו: יכולים להביא לארץ צינורית ולייצר מנוע.

קובי בוזו: אותו אחד שמייצר את המנוע ומשלם על הצינורית שקל בנמל ועל המנוע 100 שקלים לא יכול לקזז את השקל מה-100 שקלים כי זה אחוז אחד, ואילו אותו אחד שמשלם על הצינורית 21 שקלים בנמל יכול לקזז את 21 השקלים מה-100.

קובי בוזו: אנחנו לא נפצל עכשיו בצינוריות לשניים.

אלכס קושניר: עזוב צינוריות, אנחנו במשקאות.

שלומית ארליך: אני לא מבינה מה הבעיה בפיצול.

אלכס קושניר: כשהמס הוא מעל 20% יש שתי אופציות: או אופציה של הישבון, או אופציה של עוסק רשום, נכון?

קובי בוזו: אנחנו לא קוראים לזה הישבון.

אלכס קושניר: אבל זאת המשמעות?

קובי בוזו: כן.

קובי בוזו: זה או פטור בנמל, או לקזז בעת התשלום הסופי של מס הקנייה.

אלכס קושניר: מה קורה אם המס הוא מתחת ל-20%?

קובי בוזו: הוא לא יכול לקזז את מס הקנייה.

ינון אזולאי: ואז מה?

אלכס קושניר: שמענו שיש מקרים כאלה.

קובי בוזו: נודע לנו בשעות האחרונות שיש משקאות ששמים בהם כפית אחת או שתיים של רכז ביחס לכלל המשקה.

קובי בוזו: ברגע שהכמות היא כל כך מזערית היא לא מגיעה ל-20%, לכן כאן יש את העניין של כפל מס.

קובי בוזו: המטרה של כל הרפורמה הזאת הייתה לטפל בכלל המשקאות.

קובי בוזו: אם היינו מטילים שקל על הרכז ושקל על המשקה, ודאי שהיה כפל ברוב המקרים, אבל פה בגלל שזה שישה שקלים על הרכז ורק שקל על המשקה צריך כמות מאוד מזערית לשים במשקה הסופי כדי שזה לא יחצה את ה-20%.

רועי רייכר: ב-90% מהמקרים, או למעלה מכך, האירוע הזה לא קורה במציאות.

רועי רייכר: יש מקרים מאוד ספציפיים שעליהם שמענו לראשונה רק אתמול.

רועי רייכר: אנחנו נשב ביחד עם מנכ"ל משרד האוצר ורשות המיסים על מנת לנסות לתת לזה מענה.

רועי רייכר: או מענה בעולמות המיסוי, לחשוב על תיקונים כאלה ואחרים אם אפשר או אי אפשר לעשות, או מענה בכלים אחרים כך שכפל המס לא יתגלגל בסוף לאותו יצרן.

ינון אזולאי: בפעם שעברה כשהעלתה את זה נירה הם אמרו שיש.

נירה שפק: העליתי את זה בפעם שעברה.

ינון אזולאי: וגם הבאת דוגמאות.

רועי רייכר: אנחנו במשך מספר חודשים מנהלים דיונים ושימועים עם השטח לגבי כל נושא המיסוי.

רועי רייכר: כשהצגנו את המנגנון של פערי המס שבין הרכז לבין המשקה הסופי, נאמר לנו שהמנגנון הזה פותר את הבעיה כי כמעט ואין אירועים כאלה.

רועי רייכר: יש אירוע מאוד נקודתי שבו שמים שתי כפיות.

נירה שפק: אני העליתי את הנושא הזה בעקבות השיחה עם ברק.

ברק טבת: רועי, אנחנו גם אמרנו לכם את זה.

רועי רייכר: דיברנו עם מנכ"ל המשרד.

רועי רייכר: נשב ביחד עם רשות המיסים, נקבל את הנתונים מהמפעלים לגבי גודל האירוע.

רועי רייכר: אנחנו מכירים שהוא מאוד מאוד מצומצם.

נירה שפק: אני רוצה התייחסות שאומרת שלא יהיה כפל מס.

ינון אזולאי: שבצו עצמו כבר נראה שאין.

אולי צריך לעשות שינוי בחקיקה.

אלכס קושניר: יכול להיות שזה משהו ששווה לבחון לכלל התעשייה, לא רק למקום הספציפי הזה.

אלכס קושניר: אני מחדש את הישיבה.

אלכס קושניר: אני רוצה להציג לכם את הנקודות שאותן אנחנו הולכים לשנות בצו, כשמיד לאחר מכן הצו יתפרסם ברשומות.

אלכס קושניר: אנחנו נעבור להצגת התכנית הממשלתית למניעת הטיפול בסוכרת, נקריא את הצו ונצביע עליו.

אלכס קושניר: אפשר להתעלם מהתחלואה האדירה בסוכרת והשמנה בקרב ילדים ובקרב המבוגרים, אבל אנחנו לא שם.

אלכס קושניר: אנחנו באים לשנות את המצב, באים לדאוג לכך שהילדים שלנו יהיו בריאים יותר ויחלו פחות במחלה, ולכן המיסוי על משקאות ממותקים יעמוד על שקל אחד ועל משקאות הדיאט והמיצים הטבעיים יעמוד על 0.7 שקלים למיליליטר.

אלכס קושניר: מה שנחריג מהצו זה את מיץ התירוש מתוך הבנה שמדובר במוצר צריכה עם ביקוש קשיח שהמס עליו לא ישפיע על הצריכה.

אלכס קושניר: דבר נוסף שעלה בדיון הפנימי זה מיץ שיש בו פחות מחמישה גרם סוכר למאה מיליליטר, כמו מיץ הלימון, שגם אותו נחריג בצו.

אלכס קושניר: במידה ויימצאו מיצים נוספים שבהם כמות הסוכר תהיה פחות מחמישה גרם, גם הם יוחרגו ונעשה את התיקונים הרלוונטיים בצו.

אלכס קושניר: לגבי הנושא של כפל המס שהוצג פה, ודיברנו בהפסקה גם עם רשות המיסים וגם עם אגף התקציבים, סיכמנו שנצביע על הצו ונבקש רביזיה עליו עד מחר בבוקר, כשמחר בבוקר נשמע את הפתרון של רשות המיסים ושל אגף התקציבים לגבי הסוגיה.

אלכס קושניר: התכנית הממשלתית מסתכמת ב-80 מיליון שקלים.

אלכס קושניר: ביקשנו להוסיף עוד 40 מיליון שקלים שילכו לקופות החולים כדי להתמודד טוב יותר גם עם המניעה וגם הטיפול במחלת הסוכרת והשמנת היתר.

רונית אנדולט: אני שמחה על כל תקציב שניתן לנושא הזה, אני חושבת שזה מאוד מאוד חשוב.

אופיר כץ: זה כל שנה 40 מיליון?

אלכס קושניר: 120 סך הכל.

רונית אנדולט: אחד הדברים החשובים זה הנושא של החינוך התזונתי.

רונית אנדולט: אני אגיד מה אנחנו מתכוונים לעשות בנושא של קופות החולים, שזו בשורה מאוד חשובה לנושא של מניעת והשמנה, ובנושא של קמפיין והתייחסות לאוכלוסיות שהנושא של השתייה המתוקה שם דומיננטית ביותר.

רונית אנדולט: יש מספר תכניות לאומיות שהחלו לפני כמה שנים.

רונית אנדולט: התקציב הזה יאפשר לנו עיבוי של התוכניות האלו והרחבתן.

אופיר כץ: מה התקציב של התכניות הקיימות?

רונית אנדולט: אני תיכף אגיד.

רונית אנדולט: יש חוק מ-1986 שמחייב כל מתקן ציבורי במדינת ישראל במים צוננים בחינם.

רונית אנדולט: דרך אגב, גם בכנסת יש, במזנון למטה כל אחד יכול לקחת לו מים צוננים, קרים, לשתות בחינם.

רונית אנדולט: זה משהו שאנחנו רוצים לעודד יותר במרחב הציבורי.

רונית אנדולט: בכל אתרי הספורט היום, ובדקתי את זה עם משרד הספורט, בכל קריות החינוך, בכל קריות הבריאות, בכל מקומות העבודה יש את החוק הזה שמחייב להציב מתקן של מים קרים וזמינים לכל אחד.

רונית אנדולט: מה שאנחנו רוצים לחזק זה את הנושא של הברזיות במרחב הציבורי.

רונית אנדולט: גם זה קיים, אבל לא מספיק.

רונית אנדולט: במסגרת תכנית אפשריבריא, במסגרת הקול קורא הנוכחי ביקשנו מהרשויות המקומיות להגדיל את כמות המתקנים, להשמיש אותם, כי הרבה פעמים המתקנים האלה לא פועלים, המים לא קרים.

ינון אזולאי: הם גם לא נקיים הרבה פעמים.

רונית אנדולט: בדיוק.

ינון אזולאי: כמה כסף הקדשתם לזה?

רונית אנדולט: משרד הבריאות בודק את האיכות של המים.

רונית אנדולט: לאחרונה הייתה בדיקה כזאת של כל מחוז תל אביב ומרבית המתקנים נמצאו תקינים.

רונית אנדולט: אנחנו רוצים לעודד שתיית מים.

רונית אנדולט: זה לא צריך לעלות כסף במרחב הציבורי.

רונית אנדולט: דרך אגב, גם מסעדות בישראל, מה שלא קיים בעולם, מחויבות במתקן מים צוננים לכל דורש וללא תשלום.

עם איזה כוסות?

חד פעמיים?

רונית אנדולט: לא.

כשדיברנו על החד פעמי, ביקשנו להחריג את הכוסות כדי שהעידוד של המים יוכל לקרות, אבל גם שם כוח המס עלה על - -

רונית אנדולט: אפשר למלא מים במתקנים גם בבקבוקים.

את מסבירה שיש תכנית ממשלתית בכל מבני החינוך ובהכל, אבל בסוף צריך כוסות לשתות.

אופיר כץ: למה הבדיקה נעשתה רק בתל-אביב?

רונית אנדולט: במחוז מרכז.

אופיר כץ: למה לא עושים בכל המקומות האחרים?

רונית אנדולט: עושים.

אופיר כץ: למה לא התחלתם בצפון או בדרום אלא במחוז מרכז?

רונית אנדולט: זה פרויקט שכבר נעשה.

רונית אנדולט: הוא נעשה בשוטף.

רונית אנדולט: מידי פעם נעשית דגימה יותר נרחבת, שזה מה שנעשה עכשיו במחוז דרום.

רונית אנדולט: יש אצלנו מחלקה לבריאות הסביבה שתפקידה לדאוג שהמים בישראל הם מים תקינים.

רונית אנדולט: הם בודקים את בארות המים, הם בודקים את טיב המים, והמים בישראל תקינים.

אופיר כץ: זאת בדיקה שנעשית כל שנה בכל מקום?

רונית אנדולט: כל הזמן בודקים את איכות המים בישראל.

רונית אנדולט: אנחנו בין המדינות עם איכות המים הכי גבוהה בעולם.

רונית אנדולט: יש הרבה מאוד אסטרטגיות לחיזוק הנורמה החברתית של הפסקת שתייה מזיקה.

רונית אנדולט: הסימון בחזית האריזה, שכולכם דיברתם עליו, היה אחד הצעדים הראשונים.

רונית אנדולט: צעד נוסף, וכבר יש לנו טיוטה של התקנה הזאת, הוא של סימון קלוריות במסעדות רשת כדי שאנשים ידעו מה הם אוכלים.

רונית אנדולט: התקבל תקציב לקמפיין בנושא של עידוד שתיית מים והימנעות משתייה של משקאות מתוקים, משקאות דיאט ומיצים.

אלכס קושניר: באיזה שפות הולך להתבצע הקמפיין?

רונית אנדולט: הרעיון שזה יהיה בעברית ובערבית.

רונית אנדולט: אנחנו עושים כרגע קבוצות מיקוד ושיתוף ציבור גם באוכלוסייה החרדית וגם באוכלוסייה הערבית, כדי לראות איזה קמפיין יהיה הכי מתאים לכל אוכלוסייה.

עופר כסיף: ציינתי קודם את החשיבות של הורדת המחירים של ירקות ופירות טריים.

עופר כסיף: האם יש באיזה שהוא אופן התייחסות לזה?

אלכס קושניר: יש את זה ברפורמה בחקלאות.

עופר כסיף: זה לא העניין.

אלכס קושניר: זה בדיוק העניין.

עופר כסיף: אני חולק על זה שזאת הדרך.

אלכס קושניר: זה לא קשור לדיון פה.

עופר כסיף: זה קשור במובן הזה שזה חלק מההנגשה.

אופיר כץ: הקמפיין לגבי הסכנה בשתיית משקאות מתוקים כבר קיים?

רונית אנדולט: זה קמפיין חדש שלא היה.

רונית אנדולט: לפני מספר שנים עשינו קמפיין של לעודד שתייה של מים.

רונית אנדולט: ראינו שאחד הדברים שמונעים מאנשים לכבד במים זה הלחץ החברתי.

רונית אנדולט: היו מספר סרטונים ביוטיוב שהפקנו לפני כמה שנים וכל הזמן רצים.

אופיר כץ: מי מציג את הסרטונים האלה?

רונית אנדולט: משרד הבריאות.

אופיר כץ: מי השחקנים?

אופיר כץ: מי הדמויות?

רונית אנדולט: חלקם מצוירים, חלקם דמויות של אנשים.

אופיר כץ: בקמפיינים של החברות הגדולות האנשים שמציגים הם אנשים שמשפיעים על בני הנוער.

אופיר כץ: אולי גם אתם צריכים לקחת כאלה שמשפיעים על בני הנוער.

רונית אנדולט: אתה צודק, אנחנו נעשה את זה.

רונית אנדולט: דבר נוסף שאנחנו הולכים לעשות זה להוסיף תזונאים ברשויות המקומיות.

רונית אנדולט: אנחנו עושים עבודה עם יו"ר ועדת הבריאות, חברת הכנסת עידית סלמן, בנושא של ביטחון תזונתי ושינוי סל הפיקוח על המזון.

רונית אנדולט: דבר נוסף זה אסדרה של קידום חלופות לא מזיקות באמצעות שיווק.

רונית אנדולט: תעשיית המזון עשתה אמנה שבה היא התחייבה לא לפרסם מזון מזיק לילדים.

רונית אנדולט: דבר נוסף שהוא אחד מאמצעי השיווק האגרסיביים ביותר זה מכונות הממכר של השתייה.

רונית אנדולט: מאוד חשוב לנו שהדברים האלה יצאו מתוך בתי הספר, מהמרחב הציבורי בכלל.

רונית אנדולט: נשמח לסיוע של כולכם בקידום העניין הזה.

היושב-ראש בא ואמר שמוסיפים עוד 40 מיליון על ה-80 הקיימים.

אלכס קושניר: אני מבין שקיים פה יותר.

לפני כל הפעולות עם סילמן, שהן פעולות ברוכות ונהדרות, בואו תספרו לי מה עשיתם עם ה-80, ומה הולכת להיות הבשורה הענקית עם ה-120.

אורי מקלב: אתה כבר יכול לראות שלמגזר החרדי אין שום תוספת.

יצחק פינדרוס: במצגות שלכם עיקר הבעיה זה אצל ערבים וחרדים.

יצחק פינדרוס: 80% מהכסף היה צריך להיות שם, 20% היה צריך להיות במגזר הכללי.

רונית אנדולט: זה מה שיהיה כנראה.

רונית אנדולט: תכנית המניעה כוללת בתוכה התייחסות למגזר החרדי.

אורי מקלב: המגזר הערבי קיבל עכשיו 50 מיליון לקידום בריאות.

רונית אנדולט: לתכניות מניעה שונות.

אורי מקלב: החמישה מיליון למגזר הערבי כלולים ב-50 מיליון שהם קיבלו?

רונית אנדולט: לא, זה חוץ מזה.

רונית אנדולט: חמישה מיליון לקמפיין זה נוסף על 50 המיליון של המניעה.

אורי מקלב: המגזר החרדי לא קיבל לא את זה ולא את זה.

רונית אנדולט: יש לנו תכנית בין משרדית של משרד החינוך, משרד הבריאות ומשרד החינוך והספורט, תכנית שנקראת אפשריבריא ורצה כבר הרבה שנים.

רונית אנדולט: חלק מהעבודה שם יהיה הוצאת קול קורא השנה על התקנת ברזיות של מים קרים והוצאת מכונות ממכר מבתי הספר.

אופיר כץ: אני רוצה לדעת מה הכסף התוספתי לשנה הזאת בעקבות הצו ומה הכסף שהיה קיים.

רונית אנדולט: ה-64 מיליון שקל זה כסף תוספתי, החמישה מיליון זה כסף תוספתי, וה-22 מיליון זה כסף תוספתי.

אופיר כץ: זה רק השנה?

רונית אנדולט: כן, רק השנה.

רונית אנדולט: חלק יהיה לבסיס התקציב.

אופיר כץ: כמה הולך לבסיס התקציב?

רונית אנדולט: הדברים עוד לא סגורים עד הסוף, אבל יהיה גם כסף לבסיס התקציב.

המיסוי הוא רק לשנה?

אלכס קושניר: לא.

אופיר כץ: אם התקציב למניעה הוא לשנה, מן הסתם שגם הצו יהיה לשנה.

הוא אומר שלא.

אופיר כץ: אני לא מאמין שלא.

אופיר כץ: חשובה להם בריאות הציבור.

רועי רייכר: התכניות גם לאפשריבריא, גם לקידום בריאות במגזר הערבי וגם החלק הארי בתכנית חינוך תזונתי הם בבסיס התקציב.

אופיר כץ: התכניות האלו היו כבר ב-2021?

רועי רייכר: הם בבסיס התקציב של 2022.

רועי רייכר: הוספנו השנה 50 מיליון שקל בתוך מסגרת חד פעמית למניעה וקידום בריאות.

למה חד פעמי?

רועי רייכר: הוספנו השנה, בגלל הצו ובגלל שיש תוספת הכנסות, עוד 50 מיליון שקל לתכניות לקידום בריאות.

רועי רייכר: על הדבר הזה נוספו חמישה מיליון לקידום בריאות במגזר הערבי ו-10 מיליון שקל לבסיס התקציב.

רועי רייכר: בעקבות דיונים שהיו פה ובקשת יושב הראש נוסיף עוד 40 מיליון שקלים למבחן תמיכה דרך קופות החולים, שהמטרה שלו תהיה מניעת השמנה, סוכרת.

יצחק פינדרוס: למה לא דרך הרשויות המקומיות?

אימאן ח'טיב יאסין: למה לא דרך ארגונים כמו מתנ"סים?

רועי רייכר: מה שרלוונטי יותר לרשויות המקומיות, כמו התקנת ברזי מים, תקני הסברה לבתי ספר וכו', יהיה דרך רשויות מקומיות, ומה שרלוונטי לעולם קופות החולים, שזה יותר מגע עם הרופא ופניות יזומות מצד הרופאים לטפל ולהקדים תרופה לאנשים עם נטייה להשמנה וכו', צריך להיעשות דרך שם, כי זה הציר הכי אפקטיבי כדי להשיג את המטרה.

אימאן ח'טיב יאסין: כמה אנחנו במגע עם הרופא ביום-יום?

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו צריכים אנשים שנמצאים בשטח שהם במגע יום יומי עם כלל האוכלוסייה.

אלכס קושניר: בשביל זה מוסיפים תזונאים לרשויות המקומיות.

רועי רייכר: המטרה שלנו היא להגדיר את המגעים היזומים.

רועי רייכר: בגלל זה קופות החולים יקבלו כסף, תמרוץ כדי שהמגעים האלה בין הרופא לבין מי שיש לו פוטנציאל השמנה רק ילכו ויעלו.

אופיר כץ: כרגע אתם מוסיפים לבסיס התקציב 10 מיליון שקל.

רועי רייכר: בתקציב 2022 נוספו 100 מיליון שקל.

אופיר כץ: 90 מיליון חד פעמי, 10 מיליון לבסיס התקציב.

אופיר כץ: מה שראינו מהמ.מ.מ זה שהבעיה נפוצה יותר בפריפריה.

אופיר כץ: למה בתכניות שלכם אנחנו לא רואים דגש על הפריפריה?

רונית אנדולט: הרעיון באפשריבריא היה שמשרד הבריאות נותן סכום של כסף והרשות המקומית נותנת מצ'ינג.

רונית אנדולט: מה שקרה זה שלרשויות חזקות היה הרבה יותר קל לתת.

ינון אזולאי: מה עשיתם עכשיו בשביל לתקן את זה?

אופיר כץ: המצ'ינג היה שווה בין כל הרשויות?

רונית אנדולט: לא, היה מצ'ינג לפי מצב סוציו-אקונומי.

אופיר כץ: ועדיין היה להן קשה?

רונית אנדולט: כן, ולכן הוחלט השנה, בגלל התוספת של תקציב המניעה, לתת לרשויות חלשות תקצוב הרבה יותר גדול בלי הצורך במצ'ינג.

רונית אנדולט: זה כולל הרבה מאוד רשויות חרדיות ורשויות של המגזר הערבי.

התקציב הזה מספיק לכל הפעילויות ולכל המקומות שצריך להגיע אליהם?

רונית אנדולט: במסגרת התקציב שניתן לנו נעשה את המיטב.

רונית אנדולט: הרעיון הוא שהתזונאים שיהיו ברשויות המקומיות יעבדו עם מספר בתי הספר וינסו להטמיע את ההנחיות התזונתיות שכוללות מעבר לשתיית מים.

עופר כסיף: הצפי להכנסות מהצו הוא 380 שקל לשנה.

עופר כסיף: למה מתוך הסכום השנתי של 380, שזה הצפי, רבע בלבד מופנה לדברים האלה?

עופר כסיף: לאן הולכים שלושת רבעי, 75%?

רועי רייכר: רובנו מקווים שלא יהיו הכנסות מהמס בגלל ההפחתה בצריכה.

רועי רייכר: המטרה של המס הזה היא להפחית את צריכת המשקאות המזיקים.

רועי רייכר: בתקציב המדינה שאושר ניתנו תוספות משמעותיות מאוד לתחום הבריאות.

רועי רייכר: חלק מהתוספות ניתנו מתוך הבנה שההכנסה תגדל גם בגלל המס הזה.

רועי רייכר: בתוך מסגרת התוספות שניתנו למערכת הבריאות יש תעדוף.

רועי רייכר: יש דברים חשובים מאוד, כמו עולם הפסיכיאטריה ועוד עולמות שהם פחות רלוונטיים לוועדה הזאת, שבזכות המס או בזכות תוספת ההכנסות הצפויה ממנו יוכלו לקבל מענה מיטבי ומאוד הולם בתקציב הנוכחי.

רועי רייכר: בכל זאת השארנו רכיב משמעותי של למעלה מ-100 מיליון שקל לטובת הנושא של מניעה.

רועי רייכר: מדינת ישראל עד השנה, או עד השנים האחרונות, השקיעה פחות מידי בתחום המניעה ביחס למה שאנחנו עושים עכשיו.

רועי רייכר: אנחנו מעבירים עכשיו את הנושא הזה לקדמת הבמה דרך שני אופנים: דרך תמריצים להקטנת צריכה מזיקה, ודרך תוספת משמעותית לטובת קידום בריאות.

האם התכניות האלו יגיעו לכל האוכלוסיות שאתם רוצים שהן יגיעו אליהן?

כשאת אומרת בתי ספר, האם התקציב שאתם מקבלים יאפשר לכל בתי הספר בפריפריה לקבל את אותם אנשי מקצוע?

אם לא, תגידי שאת צריכה יותר.

רונית אנדולט: המטרה שלנו היא להגיע לכל האוכלוסיות.

עזבי את המטרה.

מישהו ישב אצלך במשרד ותמחר את זה.

את מציגה פה תכנית עבודה או תכנית תקוות?

אנחנו צריכים תכנית עבודה מתומחרת, תלוית תקציב.

זה יספיק או לא יספיק?

אל תסמאו את עינינו.

יש פה בנק של 380 מיליון.

אם את צריכה 200, תגידי שאת זה את צריכה.

מה אתם עובדים עלינו?

רונית אנדולט: אנחנו נפגשנו עם האחראי על החינוך העצמאי במגזר החרדי.

אני לא מדבר על המגזר החרדי.

רונית אנדולט: הרעיון היה שיהיו תזונאים ברשות המקומית שיפקחו על מספר רב של בתי ספר וידאגו שהחינוך התזונתי יגיע לכל בתי הספר.

רונית אנדולט: אני לא יכולה להתחייב עכשיו שבכל בית ספר במדינת ישראל יהיה חינוך תזונתי, אבל אני יכולה להתחייב שנעשה את המקסימום שזה יקרה.

אופיר כץ: אם כל הרשויות בפריפריה שולחות לך מכתב שהן רוצות להיות בתכנית, הן יקבלו?

אופיר כץ: יש תקציב לכולן?

יצחק פינדרוס: האם בתכנית שאת מציגה פה את מגיעה למיליון וחצי ילדים?

ואם לא, כמה חסר לך?

רונית אנדולט: בשביל שתיכנס דיאטנית לכל בית ספר ובשביל עוד שעת לימוד אחת צריך תקציב של 800 מיליון שקל.

רונית אנדולט: אפילו אם נטיל מס על כל דבר אנחנו לא נגיע לסכום הזה, לכן אנחנו שמים פיבוטים בכל רשות מקומית.

אופיר כץ: כמה עולה כל אחד כזה?

רונית אנדולט: משרה מלאה של תזונאי היום, כולל עלות מעביד, זה 150,000 לבן אדם בשנה.

רונית אנדולט: החישוב שלנו היה של חצי משרה של תזונאית בכל רשות מקומית כדי להגיע לכמות גדולה של רשויות מקומיות.

רונית אנדולט: יש מקומות שאולי לא נגיע אליהם בתקציב הזה.

רונית אנדולט: אם היה לנו תקציב יותר גדול, היינו יכולים להגיע להרבה יותר.

ג'ידא רינאוי-זועבי: האם את יודעת לכמה מתוך המאתיים וקצת רשויות תוכלו להגיע בתקציב הקיים?

רונית אנדולט: אנחנו חשבנו להגיע לכל הרשויות שיש בהן את התכנית של אפשריבריא, כשהרעיון הוא להתרחב השנה לעוד כמות גדולה של רשויות.

יצחק פינדרוס: זה עוד פעם הרשויות החזקות, לא הרשויות החלשות.

ג'ידא רינאוי-זועבי: תגיעו לרשויות החלשות, לא לתל אביב ולרעננה.

רונית אנדולט: בתל אביב וברעננה כבר יש תזונאים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: הבעיה של התכניות היוקרתיות האלו שהן צריכות מצ'ינג מהרשות.

ג'ידא רינאוי-זועבי: לרשויות חזקות שיש להן את המצ'ינג מגיעים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אנחנו רוצים שיגיעו לרשויות החלשות שאין בהן תכנית.

רונית אנדולט: גם אנחנו רוצים את זה.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו רוצים תכניות ברות ביצוע בשטח.

אלכס קושניר: משרד הבריאות, אני מציע שתעשו בחינה נוספת.

אלכס קושניר: אולי מעבר לתכנית שלכם לגבי תזונאים בכל רשות, שאני חושב שזאת תכנית חשובה, תחשבו על איזה שהוא מבחן תמיכה לעמותות שעוסקות בתחום הזה ופועלות בשטח במגזרים הרלוונטיים.

רונית אנדולט: התכנית של אפשריבריא עובדת גם ברשות, גם במערכת החינוך, גם במקומות עבודה, גם בסביבת המזון.

אופיר כץ: מה זה ה-54 רשויות?

רונית אנדולט: זה מה שקיים היום.

אופיר כץ: אפשר לראות את הרשימה?

רונית אנדולט: כן.

רונית אנדולט: אנחנו רוצים להגיע לעוד 120 רשויות מקומיות, בדגש על רשויות באשכול סוציו אקונומי 1 עד 4 שגם בהן נעשה קמפיין רשותי לעידוד צריכת מים, גם בהן נוציא את מכונות הממכר, גם בהן נעשה הדרכה וחינוך תזונתי.

רונית אנדולט: יש עוד תכנית שהיא תכנית מניעה בגיל הרך.

רונית אנדולט: הרעיון הוא להדריך אימהות בהריון ובשנתיים הראשונות לחיים של התינוק.

רונית אנדולט: זאת תכנית שהג'וינט מוסיף עוד תקציב מעבר לתקציב הזה.

רונית אנדולט: הרעיון הוא להכשיר אנשי מקצוע נוספים, להרחיב את אפשריבריא במערכת החינוך, ושיהיה פורטל בריאות כך שלכל רשות מקומית, גם מי שלא נמצאת באפשריבריא, תהיה את מפת הבריאות היישובית והיא תוכל לראות מי האוכלוסייה שסובלת יותר מהשמנת יתר, מסוכרת או מבעיות אחרות כדי לעשות תכנית עירונית לשיפור פני הבריאות.

רונית אנדולט: דרך אגב, הכנסנו בשנה האחרונה תזונאים לטיפות חלב כדי לעשות מניעה מבראשית.

רונית אנדולט: יש תמרוץ לתעשייה בגובה של שבעה מיליון שקל שיינתן למשך שלוש שנים רצופות.

רונית אנדולט: זה תקציב משותף לנו, למשרד האוצר ולמשרד הכלכלה.

ינון אזולאי: מה זה אומר?

ינון אזולאי: מה זה התקציב הזה בשבילם?

רונית אנדולט: זה מיועד לתמיכה בחברות מזון ומשקאות כדי לשפר את המוצרים שלהן.

ינון אזולאי: אבל זה לא בשביל שהצרכן ירכוש מוצרים בריאים יותר בזול.

רונית אנדולט: למה לא?

רונית אנדולט: זאת גם יכולה להיות אחת האופציות.

ינון אזולאי: את אומרת שזה לא משהו שיוריד לצרכן את המחיר במוצר היותר בריא.

רונית אנדולט: הנושא של הורדת מחירים של מזון לא נכנס לתכנית המניעה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: איך החמישה מיליון לקמפיין ההסברה התקשורתי מתחלקים?

ג'ידא רינאוי-זועבי: זה רק להסברה ליהודים חילוניים?

רונית אנדולט: ממש לא.

רונית אנדולט: זה יתחלק שווה בשווה בין כל האוכלוסיות.

רונית אנדולט: אנחנו עושים עבודת עומק מאוד רצינית בשביל לראות איך אנחנו עושים את זה אפקטיבי.

מה זה שווה בשווה?

פר אוכלוסייה?

אופיר כץ: מתוך 54 רשויות 15 רשויות הן ברמה 7 ו-8 ו-22 רשויות הן מהלמ"ס 6,7,8.

אופיר כץ: אם אתם מתבססים על התכנית הזאת, המטרה שלכם היא בכלל שונה.

רונית אנדולט: הקדמתי ואמרתי שמוסיפים עוד 120 רשויות בהלמ"ס 1 עד 4.

רונית אנדולט: ברשויות האלו יתנו בשנה הנוכחית תקציב יותר גדול.

ינון אזולאי: בהמלצות של המכון לסקר רפואי של המרכז הרפואי על שם שיבא כתוב שכתחליף לסוכר ניתן להשתמש בממתיקים מלאכותיים כגון סוכרזית, הרמזית, סוכרלוז, סטיביה.

ינון אזולאי: גם הם ממליצים להשתמש בממתיקים האלה לחולי סוכרת.

ינון אזולאי: אתם באים וממסים את אותם אלה שגם ככה חולים.

ינון אזולאי: אני מסכים שהכי טוב זה מים, אבל יש כאלה שעדיין ממליצים על התחליפים.

ינון אזולאי: אתם עושים עוול לאותם אנשים שממליצים להם לשתות את הדיאט, את הזירו ואת כל התחליפים.

רונית אנדולט: הרעיון של המס הוא לא להגיד לאנשים שזה לא חוקי, אלא לצמצם את כמות השימוש במוצרים האלה.

ינון אזולאי: אני חושב שלא כדאי היום להצביע על זה אם בכל מקרה עושים תיקון.

ינון אזולאי: גם ככה זה נכנס רק ב-1 בינואר.

ינון אזולאי: אני חושב שצריך להצביע לאחר שיפורסם הצו המתוקן.

ינון אזולאי: אני לא חושב שבוער לנו להצביע היום אם בכל מקרה עושים שינוי בצו והוא ייכנס לתוקף רק ב-1 בינואר 2022.

שלומית ארליך: יש צו חדש שפורסם שמבטל את הצו הישן.

ינון אזולאי: האם כל קיצוץ רוחבי שיהיה במשרדים יפגע בכל מה שדיברנו כאן?

רועי רייכר: כל flat שיהיה יחול על כל התקנות.

אופיר כץ: יש טענה על כך שאיפה שכן מיסו את המיצים הממותקים לא מיסו את המיצים הטבעיים.

אופיר כץ: למה פה אנחנו עושים את זה אם בעולם לא עושים את זה?

אופיר כץ: נכון שיש נטייה על כל איזה שינוי לגבי חברה מסוימת להגיד שכולם מאיימים בפיטורים, אבל מה קורה אם באמת זה המקרה?

אופיר כץ: האם אנחנו שולחים עכשיו מאות עובדים הביתה בלי לתת מענה, בלי לתת התייחסות?

אופיר כץ: אני רוצה לדעת אם מישהו עשה בדיקה לגבי היתכנות של פיטורים ואיך מגיבים למצב הזה.

אלכס קושניר: צריך להבין ולזכור שהמחירים בישראל על כל המשקאות, גם על הטבעיים וגם על הלא טבעיים, הם לפחות פי שניים מאשר בעולם.

אלכס קושניר: אני לא מקבל מאף אחד טענה שבישראל התשומות הן פי שתיים.

אלכס קושניר: גם החברות ורשתות השיווק שגורמות לעליית מחירים צריכות להסתכל על עצמן במראה ואולי קצת להוריד את המחירים.

אלכס קושניר: אגב, עד כמה שאני בדקתי, ויכול להיות שהבדיקה שלי היא לא מושלמת ולא מלאה, כל העלאות המס על משקאות ממותקים שהיו בעולם לא גרמו לקריסה של שום תעשייה.

ינון אזולאי: מס על מיצים טבעיים לא היה בשום מקום בעולם.

מה זה אומר?

אלכס קושניר: הצריכה ירדה ב-30%.

ינון אזולאי: אנחנו מדברים על העובדים במיצים הטבעיים שעלולים להיזרק, על העובדים של התרכיזים שעלולים להיזרק לאבטלה.

אלכס קושניר: תרכיזים כן ממוסים.

אני חושב שהמיסוי של המיצים הטבעיים הוא דבר לא חכם, לא נכון, וגם אין שום מקום אחר בעולם שיש את זה.

את המיצים הטבעיים לא רוכשים באוכלוסייה החרדית או באוכלוסייה הערבית.

מדובר על מוצרי פרימיום שקונים אותם אלה שהם פריקים של בריאות.

אלכס קושניר: את זה אתה החלטת.

אלכס קושניר: אנשים שהם פריקים של בריאות שותים מים.

אחרי העלאת המס כולם עוברים למים?

אלכס קושניר: פריקים של בריאות שותים מים.

יש פריקים של בריאות ששותים מים, יש פריקים של בריאות ששותים את המיצים הטבעיים.

בכך שאתה מכפיל את המוצר פרמיום הזה גרמת לכך שהם יעדיפו לשתות - -

אלכס קושניר: בכמה אני מכפיל אותו?

אלכס קושניר: כמה עולה ליטר של מיץ טבעי?

לא יודע.

ברק טבת: 15 שקל.

כמה יעלה עכשיו?

אלכס קושניר: 16.

ברק טבת: גם לא 16.

אתה מכוון אוכלוסייה בכך שאתה אומר להם: אל תלכו למיצים הטבעיים כי העלינו את המחיר שלהם.

אתה גם לא עושה את הדיפרנציאליות בין המשקאות הממותקים לדיאט או למשקאות עם טעם, אתה הולך באבחת סכין אחת.

אתם פשוטים נעולים.

זאת תכנית שאיפות ותקוות, לא תכנית עבודה.

מעוד שבועיים אנשים ישלמו יותר כי אתה רוצה לחנך אותם, אבל את החינוך האחר אתה מביא בתקוות ובתכנית שאין לה שום מספרים.

אתה לא יודע לכמה ילדים אתה מגיע, אתה לא יודע אם אתה מגיע למקומות שאתה רוצה להגיע אליהם.

מאחר והמשחק היה מכור מלכתחילה, אז איך אומרים, שימותק לכם.

שלומית ארליך: הצו שעליו קיימנו את הדיון היה צו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין (תיקון מס' 4).

שלומית ארליך: זה הצו המקורי שפורסם ב-20 באוקטובר ועתיד לפקוע ביום ראשון הקרוב.

שלומית ארליך: יושב-ראש הוועדה ביקש להפיץ צו חדש שכולל כבר את התיקונים שביקשתם להכניס בצו.

שלומית ארליך: רשות המיסים לקחה את הצו המקורי, את תיקון מס' 4, ועליו הלבישה את ההקלות שעליהן דובר.

לילי אור: צו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין (תיקון מס' 10), התשפ"ב-2021 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 3 ו-5 לפקודה תעריף המכס והפטורים 1937 לפי סעיף 1 לחוק מיסי מכס ובלו (שינוי התעריף), התש"ט-1949, ולפי סעיף 3 לחוק מס קנייה (טובין ושירותים), התשי"ב-1952, אני מצווה לאמור: תיקון סעיף 1.

לילי אור: בצו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין, התשע"ז-2017 (להלן – הצו 10 העיקרי), בסעיף 10 -

בסופה יבוא: "(7) משקאות תרכיזים ואבקות שסיווגם מילוי או אריזה"; בפרטים 20.09, 21.06 או 22.02 לתוספת הראשונה

קטן יבוא: "(ב) על אף האמור בסעיף קטן (א), לעניין שורה (7) בטבלה, הפעולות האלה לא ייחשבו לפעולות ייצור:

קטן יבוא: "בית אוכל" – עסק שבו מכינים ומגישים מזון המיועד בדרך כלל לאכילה במקום העסק ובסמוך למועד הכנתו, ובכלל זה בית קפה, מסעדה, מזנון ועסק של מזון מהיר;

קטן יבוא: מחוץ למקום הכנתם, למעט משקאות ארוזים מראש לשיווק קמעונאי; סעיף 10 לצו תעריף המכס קובע פעולות ייצור שבגינן משולם מס קנייה, ואנחנו מוסיפים מילוי ואריזה של משקאות.

קטן יבוא: בסעיף (2), למרות ההגדרה של פעולת הייצור, יש החרגה של בתי אוכל וקייטרינג שמכינים את המשקאות האלה.

שלומית ארליך: תסבירו למה.

קובי בוזו: רצינו למעט כאלה שמכינים במקום.

ינון אזולאי: מה הסיבה?

קובי בוזו: בכל מקום אפשר לסחוט תפוזים, לימונדה וכו' ולעשות משקאות.

קובי בוזו: לא רצינו להפוך כל אחד שעושה את זה עכשיו להיות יצרן.

ינון אזולאי: יש חנויות למיצים טבעיים בלבד שבמקום סוחטים.

ינון אזולאי: אם ההיגיון שלכם אומר שזה לא בריא, תמסו גם את החנויות האלו.

קובי בוזו: מי שסוחט מיץ תפוזים בעצמו?

ינון אזולאי: אם הוא מוכר.

ינון אזולאי: מה ההבדל בין אותו מפעל שסוחט את התפוזים ומוכר את זה, לבין אותו אחד ששם לי בכוס ואני לוקח את זה, או שם לי בבקבוק ואני לוקח את זה?

אלכס קושניר: אתה רוצה להוסיף מיסוי, ינון?

ינון אזולאי: אני רוצה להבין מה עומד מאחורי הרציונל שהם אומרים.

ינון אזולאי: אני לא רוצה שימסו עכשיו את החנויות של המיצים הטבעיים, אבל אני רוצה להבין למה את אותו אחד שמוכר בחנות אתה לא ממסה ואת המפעל שמוכר אתה ממסה.

רונית אנדולט: ההבדל הוא שהמיץ הטבעי בחנות לא עובר פסטור והמיץ במפעל עובר פסטור.

רונית אנדולט: הפסטור הורס חלק מהוויטמינים.

יצחק פינדרוס: אני מבין שאתם הולכים למסות עוף קפוא יותר מאשר עוף טרי כי הוא עובר תהליך אחר?

ינון אזולאי: איפה ההיגיון?

ינון אזולאי: אם אנחנו מדברים על היגיון, אז אין היגיון שאת האחד אתה ממסה ואת השני אתה לא ממסה.

ינון אזולאי: לפעמים כשאתה בא לחנויות של המיצים הטבעיים אתה רואה שיש להם במקרר כבר מוכן.

ינון אזולאי: גם בסופר אני מקבל את אותו דבר.

ינון אזולאי: שני המוצרים הם אותו דבר, אתה יכול לשים על שניהם את אותו תוקף.

רונית אנדולט: יש סיכון במוצר עם חיי מדף שהוא יזדהם, להבדיל מאשר שאתה סוחט במקום.

ינון אזולאי: זה בריא שאני אסחט לילדים שלי בבית במקום לתת להם פירות?

אלכס קושניר: התשובה היא לא.

אלכס קושניר: תן להם פירות.

ינון אזולאי: במקום מים זה בסדר?

רונית אנדולט: תן להם פירות, לא מיץ.

ינון אזולאי: מה מבחינת רשות המיסים?

יצחק פינדרוס: מבחינת היצרנים זו עילה לבג"ץ על הצו.

קובי בוזו: המשמעות של מה שאתה אומר זה להפוך את כל המסעדות, את כל האולמות, את כל הקייטרינג ליצרנים החייבים במס קנייה.

ינון אזולאי: אני לא רוצה להפוך אותם.

לילי אור: תיקון סעיף 2.

לילי אור: בסעיף 12(ב) לצו העיקרי, אחרי "שבפרטים" יבוא "20.09, 21.06, 22.02"; 12 סעיף 12 זה הסעיף של עדכון הסכומים ותעריף לפי המדד.

לילי אור: אנחנו מוסיפים פה את המיסים החדשים ואת עדכון הסכומים לפי המדד.

לילי אור: תיקון 3.

לילי אור: בתוספת הראשונה לצו העיקרי - התוספת הראשונה

בסופם יבוא: "כללים נוספים (ישראליים)

בסופם יבוא: "סוכר" משמעו סך החד-סוכרים והדו-סוכרים הנמצאים במוצר שסיווגם בפרטים 17.01, 17.02, 17,03";

בסופם יבוא: בסעיפים 111100, 111900 ו-112000, בטור ד', במקום האמור יבוא "4.2 ₪ לליטר;

בסופם יבוא: ד', במקום האמור יבוא "0.7 ₪ לליטר";

בסופם יבוא: יבוא "4.2 ₪ לליטר";

רועי רייכר: לגבי השאלה של חבר הכנסת ינון אזולאי וחבר הכנסת יצחק פינדרוס, הצו לא מחריג חנות שמייצרת לעצמה ושמה את זה על מנת למכור את זה בעוד מספר ימים.

רועי רייכר: הצו מחריג סיטואציות שבהן אתה נמצא במקום, לא משנה אם זה אולם אירועים או מסעדה, וסוחטים לך במקום.

רועי רייכר: הסיבה לזה היא כפולה.

רועי רייכר: הסיבה הראשונה, ההיבט הבריאותי שנדון פה לגבי חוסר הפסטור.

יצחק פינדרוס: למען ההגינות שלך אל תגיד את זה.

יצחק פינדרוס: זה מוריד את רמת הסוכר לדעתך?

רועי רייכר: הסיבה השנייה, שהיא סיבה שאנחנו משתמשים בה בהיבטי מיסויי, זה קושי תפעולי וחוסר ישימות.

רועי רייכר: אנחנו לא רוצים לקבוע מס שהופך הרבה במדינת ישראל לעבריינים בלי יכולת לאכוף את המס הזה.

רועי רייכר: אין יכולת לאכוף כל דוכן שפותח באמצע הרחוב.

רועי רייכר: היבטים של תפעול של רשות המיסים ושל היכולת לאכוף את החקיקה הם היבטים מאוד רלוונטיים בהגדרת מדיניות ובהגדרת חקיקה של מיסוי.

יצחק פינדרוס: יש עם זה בעיה של שוויון שנצטרך לבדוק בבית המשפט.

ינון אזולאי: אם מדברים מבחינה בריאותית, אז מבחינה בריאותית אתם מגיעים לאותה תוצאה כי שניהם לא טובים, שניהם לא מומלצים.

ינון אזולאי: מהסיבה הבריאותית אין סיבה לא למסות את שניהם.

ינון אזולאי: לגבי זה שאמרת שאנחנו רוצים להפוך אותם לעבריינים, אז לא, אנחנו לא רוצים להפוך אותם לעבריינים, אבל אם אתה כרשות מיסים יודע להגיע לאיש הקטן בתוך הבית - -

רועי רייכר: אני לא יודע.

ינון אזולאי: אתה לא יודע כי אתה יושב באגף תקציבים.

ינון אזולאי: רשות המיסים מגיעים גם לאחד שמתחבא אני לא יודע איפה.

רועי רייכר: רשות המיסים הגיעה למסקנה שאין כלי אכיפה כדי לאכוף על כל דוכן שסוחט מיץ ומוכר אותו ב-10 שקלים.

רועי רייכר: הסיבה של קושי תפעולי היא סיבה שמצדיקה את ההחרגה של הדבר הזה.

שלומית ארליך: משרד המשפטים, זאת הבחנה מוצדקת לטעמכם?

ינון אזולאי: טכנית הם לא יכולים.

רועי רייכר: הסוגיה הזאת נדונה אצל היועץ המשפטי לממשלה.

אלעד סלומיאנסקי: השאלה הזאת נשאלה על ידנו במהלך התהליך.

אלעד סלומיאנסקי: כשאנחנו מדברים על טענת שוויון, אנחנו מחפשים שוני רלוונטי בין דבר לדבר.

יצחק פינדרוס: כמה משקל שמתם על הבריאותי?

אלעד סלומיאנסקי: בעניין הזה יש שני שינויים שהם רלוונטיים.

אלעד סלומיאנסקי: אחד, האלמנט הבריאותי שהוא התכלית של הצו, ואני לא נכנס לטענות אם זה התכלית או לא, ושניים, השוני התפעולי בענייני מיסוי, ופה מדובר בשוני שהוא מאוד עמוק וקשה.

ינון אזולאי: הסיבה שלהם היא טכנית.

אלעד סלומיאנסקי: אין פה מניעה משפטית.

יצחק פינדרוס: השיקול הבריאותי תפס מקום מרכזי?

אלעד סלומיאנסקי: כן.

אלכס קושניר: אין פה מניעה משפטית.

לילי אור: בסעיפים 212100, 212900 ו- 213300, בטור ד', במקום האמור יבוא "0.7 ₪ לליטר";

לילי אור: בטור ד', במקום האמור יבוא "4.2 ₪ לליטר;

שלומית ארליך: כל סעיף קטן (ו) הוא תוספת חדשה שלא הייתה בצו המקורי.

לילי אור: הסעיפים תוקנו בצו המקורי, אבל הם לא הופיעו בצורה הזאת כי לא היה פיצול של לימון, היה רק את השינוי של מס הקנייה.

לילי אור: "311000 – באריזות המכילות 100 ק"ג או יותר 3111000 / 1 – לימון, 12% מכס, אין מס קנייה; 311900 / 4 – אחר, 12% מכס, 0.7 ₪ לליטר מס קנייה;

31900 יבוא: 319000 – אחר 319100/3 – לימון, 12% מכס, אין מס קנייה; 319900/6 – אחר, 12% מכס, 0.7 ₪ לליטר מס קנייה;

391100 יבוא: "391100 – באריזות המכילות 230 ק"ג או יותר ומספר הבריקס עולה על 40 391110/3 – לימון, פטור ממכס ואין עליו מס קנייה; 391190/5 – אחר, פטור ממכס, 4.2 ₪ לליטר מס קנייה;

391900 יבוא: "391900 – אחר – 391910/6 – לימון, 12% מכס, אין מס קנייה; 391990/8 – אחר, 12% מכס, 4.2 ₪ לליטר מס קנייה;

399000 יבוא: "399000 – אחר – 399100/6 – לימון, 12% מכס, אין מס קנייה; 399900/9 – אחר, 12% מכס, 4.3 ₪ לליטר מס קנייה;

שלומית ארליך: נזכיר שאנחנו מדברים פה על מיץ לימון.

שלומית ארליך: מהבדיקה שלכם, מהנתונים שנמצאים בידכם אתם יודעים להצביע רק על מיץ לימון שנמצא בקטגוריה הזאת.

שלומית ארליך: ככל שיימצא שיש מיצים נוספים, תפרסמו אותם בצו משני שלא דורש את אישור ועדת הכספים.

קובי בוזו: נכון.

ינון אזולאי: כמה זמן ייקח לכם מאז הדרישה?

קובי בוזו: בדרך כלל כשאנחנו עושים שינויים בצו תעריף המכס אנחנו מפרסמים את זה להערות ציבור.

ינון אזולאי: כמה זמן?

שלומית ארליך: בצו תעריף המכס אתם מפרסמים בדרך כלל להערות ציבור?

לילי אור: יש צווים שמפורסמים ללא הערות ציבור.

אלכס קושניר: כמה זמן לוקח לפרסם את השינוי ולהכניס אותו לתוקף?

קובי בוזו: בין שבועיים לשלושה.

ינון אזולאי: אז תפרסמו את הלימון עכשיו 21 יום להערות הציבור, אחר כך תביאו את זה.

לילי אור: מדובר פה בתיקון שנעשה תוך כדי דיון ציבורי.

לילי אור: המטרה של הערות הציבור זה לשמוע את הציבור.

לילי אור: אנחנו בדיון כאן שומעים אתכם, שומעים את ההערות שמגיעות אליכם, שומעים את החברים שמגיעים לוועדה, ולכן הכנסנו את זה לצו בלי הערות ציבור.

שלומית ארליך: מהצו המקורי ירדו סעיף קטן (ו) וסעיף קטן (ז) שהתייחסו לפרטים 311000 ו-31900?

לילי אור: הם הוחלפו בסעיפים (ו) עד (י) שהקראתי עכשיו.

שלומית ארליך: מה המשמעות שלהם?

לילי אור: זה פיצול ככה שעל מיץ הלימון לא מוטל מס קנייה ועל המיצים האחרים המסווגים בהם כן יוטל מס קנייה.

לילי אור: בפרט משנה 490000, בטור ד', במקום האמור יבוא "4.2 ₪ לליטר"; בצו המקורי הופיעו הפרטים שהטילו מס קנייה על מיץ ענבים שלא מופיעים בצו שלפניכם.

שלומית ארליך: אתם לא השתמשתם באיזה שהוא סיווג שהוא ייחודי ליין תירוש בלבד, נכון?

לילי אור: נכון.

לילי אור: יש פרטי מכס למיץ ענבים.

ינון אזולאי: יש מיץ ענבים טבעי שמוכרים אותו.

לילי אור: זאת הכוונה.

לילי אור: כל מיץ ענבים טבעי נכנס לפרטי המכס האלה.

ינון אזולאי: למה החרגתם אותו?

רועי רייכר: מיץ הענבים הטבעי מסווג כיין, מוגדר כיין.

רועי רייכר: בגלל שמיץ הענבים תירוש מאפיין אירועים טקסים דתיים כמו קידוש, הבדלה וכו', המטרה של הפחתת הצריכה היום יומית פחות רלוונטית ואין מה להחיל עליו את אותם תנאים.

שלומית ארליך: האם בהכרח מדובר במיץ ענבים שמשמש לקידוש?

שלומית ארליך: ביין תירוש, למשל, יש כתובית שאומרת שזה קיבל הכשר.

רועי רייכר: תירוש כמונח זה איזה שהוא מותג, כשהיה בבית משפט דיון אם אפשר להשתמש במונח הזה.

רועי רייכר: מדובר פה במיץ ענבים שהוא 100% טבעי.

רועי רייכר: לא המיצים שמוכרים בסופר בבקבוקי פלסטיק לשתייה רגילה, אלא מיץ בבקבוק זכוכית לקידוש.

שלומית ארליך: האם ידוע לכם על מיץ ענבים טבעי לשתייה רגילה שנכלל במסגרת הפטור הזה, ואם כן, במה הוא שונה ממיץ אחר?

יצחק פינדרוס: הוא אמור להיות ללא מים.

רועי רייכר: נכון, ללא מים.

שלומית ארליך: פה הוא באמת מוגדר ללא מים?

שלומית ארליך: זה הסיווג שלו?

רועי רייכר: כאשר אומרים שהוא 100% ענבים המשמעות היא שהוא ללא מים.

לילי אור: בסעיפים 711000 ו-719000, בטור ד', במקום האמור יבוא "0.7 ₪ לליטר";

לילי אור: בסעיף 819000, בטור ד', במקום האמור יבוא "0.7 ₪ לליטר";

891800 יבוא: "891800 – ירקות – 891810/3 – גזר, מכס פטור, מס קנייה פטור; 891890/5 – אחרים, 12% מכס ואין מס קנייה;

893000 יבוא: 893000 – מיצים מרוכזים שערך הבריקס (BRIX VALUE) עולה על 67 – 893100/7 – ירקות, 12%, פטור ממס קנייה; 893900/0 –אחרים, 12%, 4.2 ₪ לליטר;

899000 יבוא: 899000 – אחרים – 899100/1 – ירקות, 12% מכס, פטור ממס קנייה; 899900/4 – אחרים, 12% מכס, 0.7 ש"ח לליטר מס קנייה;

899000 יבוא: בסעיפים 901900 ו-902000, בטור ד', במקום האמור יבוא "0.7 ₪ לליטר";

903000 יבוא: "903000 – המכיל מעל 50% מיצי הדרים או תפוחים שערך הבריקס (BRIX VALUE) עולה על 20 – 903100/5 – ירקות, 12% מכס, מס קנייה אין; 903900/8 – אחרים, 12% מכס, 4.2 ₪ לליטר מס קנייה;

903000 יבוא: בפרט 21.06 –

905000 יבוא: "905000 – תמציות מרוכזות (CONCENTRATED EXTRACTS) בלתי כוהליות – 905100 – מהסוג המשמש להכנת משקאות; 905110/6 – המכילות פחות מ-5 גרם סוכר ל-100 מיליליטר, מכס פטור, מס קנייה 4.2 ₪ לק"ג; 905190/8 – אחרים, מכס פטור, 6 ₪ לק"ג; 905900/0 – אחרים, פטור ממכס וגם ממס קנייה;

909500 יבוא: "909500 – מיצי פירות או ירקות מרוכזים מחוזקים במינרלים או בוויטמינים מפרי או ירק, יחיד – 909510/3 – ירקות, מכס 4%, מס קנייה אין; 909590/5 – אחרים, 4% מכס, 4.2 ₪ לק"ג;

909600 יבוא: "906900 – מיצי פירות או ירקות מרוכזים, מחוזקים במינרלים או בוויטמינים של תערובת של מיצי פירות או ירקות – 909610/1 – ירקות, פטור ממכס ואין מס קנייה; 909690/3 – אחרים, פטור ממכס, 4.2 ₪ לק"ג מס קנייה;

909800 יבוא: "909800 – מהסוג המשמש לייצור משקאות – 909810 – תכשירים כוהליים מורכבים, שאינם מבוססים על אחד או יותר מחומרים נותני ריח בעלי חוזק כוהלי, בעלי חוזק כוהלי העולה על 0.5% לפי נפח, מהסוג המשמש לייצור משקאות – 909811/5 – המכילים פחות מ-5 גרם סוכר ל-100 מיליליטר, מכס פטור, מס קנייה 4.2 ₪ לק"ג; 909819/8 – אחרים, פטור ממכס, 6 ₪ לק"ג מס קנייה; 909890 – אחרים – 909891/7 – המכילים פחות מ-5 גרם סוכר ל-100 מיליליטר, 4% מכס, 4.2 ₪ לק"ג; 909899/0 – אחרים, 4% מכס, 6 ₪ לק"ג מס קנייה;

100000 יבוא: "100000 – מים, לרבות מים מינרליים ומי סודה, המכילים תוספת של סוכר או של חומר ממתיק אחר או מתובלים – 101000/8 –המכילים 5 גרם סוכר או יותר ל-100 מיליליטר, פטור ממכס, 1 ₪ לליטר מס קנייה; 109000/0 – אחרים, פטור ממכס, 0.7 ₪ לליטר;

910000 יבוא: "910000 – בירה ללא אלכוהול – 911000/8 –המכילים 5 גרם או יותר סוכר ל-100 מיליליטר, פטור ממכס, 1 ₪ לליטר מס קנייה; 919000/0 – אחרים, פטור ממכס, 0.7 ₪ לליטר מס קנייה; 993000/7 – המבוססים על חלבון ושומן שמקורם אינו בחלב ומיועדים לשמש כתחליפי חלב, פטור גם ממכס וגם ממס קנייה;

שלומית ארליך: נשאלנו לגבי תחליפי חלב שמכילים 90% מים ו-10% שיבולת שועל, סויה או שקדים, אם הם ממוסים או שהם נכנסים במסגרת הפרט הזה שהוא פטור.

ינון אזולאי: את תחליפי החלב אתם מכניסים?

קובי בוזו: לא.

ינון אזולאי: שוקו בבקבוק?

לילי אור: לא כלול.

999000 יבוא: "999000 – אחרים – 999100/1 – המכילים 5 גרם או יותר סוכר ל-100 מיליליטר, מכס פטור, מס קנייה 1 ₪ לליטר; 999900/4 – אחרים, מכס פטור, מס קנייה 0.7 ₪ לליטר; 4.

999000 יבוא: בתוספת העשירית לצו העיקרי, ברשימה ב', בטור א', אחרי "20.09.819000" יבוא "20.09.891890".

999000 יבוא: 5.

999000 יבוא: (א) על משקה מתוק ששיעור הסוכר שבו גבוה או שווה ל-5 גרם ל-100 מ"ל משקה, הנמצא ביום התחילה בידי סוחר, כמלאי לצורך עסקי, יוטל מס בסכום של 1 שקל חדש לליטר.

999000 יבוא: (ב)על תרכיז להכנת משקה מתוק ששיעור הסוכר שבו גבוה או שווה ל-5 גרם ל-100 מ"ל משקה, הנמצא ביום התחילה בידי סוחר כמלאי לצורך עסקו, יוטל מס בסכום של 6 שקלים חדשים לליטר להכנת משקה מתוק.

999000 יבוא: (ג)

999000 יבוא: על אבקה להכנת משקה מתוק ששיעור הסוכר שבו גבוה או שווה ל-5 גרם ל-100, מ"ל משקה, הנמצאת ביום התחילה בידי סוחר כמלאי לצורך עסקו, יוטל מס בסכום של 6 שקלים חדשים לקילוגרם להכנת משקה מתוק.

999000 יבוא: (ד)על משקה מתוק ששיעור הסוכר שבו נמוך מ-5 גרם ל-100 מ"ל משקה, משקה מתוק המכיל חומר ממתיק אחר, וכן מיץ פירות ששיעור הסוכר שבו גבוה מ-5 גרם ל-100 מ"ל משקה, הנמצאים ביום התחילה בידי סוחר כמלאי לצורך עסקו, יוטל מס בסכום של 0.7 שקלים חדשים לליטר.

999000 יבוא: (ה)על תרכיז להכנת המשקאות והמיץ האמורים להלן, הנמצא ביום התחילה בידי סוחר כמלאי לצורך עסקו, יוטל מס בסכום של 4.2 חדשים לליטר להכנת משקה מתוק:

999000 יבוא: משקה מתוק המכיל חומר ממתיק אחר;

999000 יבוא: (ו)

999000 יבוא: על אבקה להכנת המשקאות והמיץ האמורים להלן, הנמצאת ביום התחילה בידי סוחר כמלאי לצורך עסקו, יוטל מס בסכום של 4.2 שקלים חדשים לקילוגרם להכנת משקה מתוק:

999000 יבוא: משקה מתוק המכיל חומר ממתיק אחר;

999000 יבוא: (ז)

999000 יבוא: מס לפי סעיפים קטנים (א) עד (ו) לא יחול על סוחר שסך כל המס האמור, החל על כל הטובין המפורטים בסעיפים הקטנים האמורים המצויים בידו ביום התחילה כמלאי לצורך עסקו, אינו עולה על 10,000 שקלים חדשים.

999000 יבוא: (ח) בסעיף זה – "יום התחילה" – יום תחילתו של צו זה לפי סעיף 7; "משקה מתוק" – טובין חבי מס שסיווגם בפרטים 20.09, 21.06 או 22.02 לתוספת הראשונה לצו העיקרי כתיקונם בסעיף 3 לצו זה.

999000 יבוא: ביטול 6.

999000 יבוא: צו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין (תיקון מס' 4), התשפ"ב-2021 – בטל.

999000 יבוא: תחילה 7.

999000 יבוא: תחילתם של סעיפים 1 עד 5 ביום כ"ח בטבת התשפ"ב (1 בינואר 2022).

ינון אזולאי: אני מבקש התייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: מי בעד צו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין (תיקון מס' 4), התשפ"ב-2021 (מס על משקאות מתוקים)?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: בעד – 8

אלכס קושניר: נמנעים – אין

אלכס קושניר: המס אושר.

ולדימיר בליאק: רביזיה.

אלכס קושניר: עד מחר בבוקר אני מבקש תשובה בנוגע לכפל המס העלול להיווצר פה.

אלכס קושניר: תודה רבה, הישיבה נעולה.