ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 134, 2021-12-09 11:30

גלעד קריב: בוקר טוב.

גלעד קריב: אני לא יכול לומר שאני מאוד שמח לראות אתכם בבוקר יום חמישי, אבל אל תיקחו את זה באופן אישי.

גלעד קריב: אני תמיד שמח לפגוש בכם בימי שלישי ורביעי.

גלעד קריב: מה שצריך לעשות – עושים.

גלעד קריב: אני חושב שחבר הכנסת רוטמן עתיד להצטרף אלינו.

גלעד קריב: אני פותח את ישיבת ועדת החוקה חוק ומשפט.

גלעד קריב: על סדר היום הצעת תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת היציאה מישראל) (תיקון), התשפ"ב -2021.

גלעד קריב: יש בפנינו בקשה להאריך את התקנות כפי שהן.

גלעד קריב: אלה התקנות שמגבילות את היציאה מישראל לאותה רשימה ארוכה של מדינות באפריקה.

גלעד קריב: התקנות שלפנינו מגבילות את היציאה מישראל אבל יש להן זיקה כמובן גם לכניסה של אנשים מאותן מדינות לישראל.

גלעד קריב: אנחנו לא דנים בנושא הזה כאן אבל נבקש גם עדכון הוועדה לגבי מה קורה עם הנכנסים מאותן מדינות.

גלעד קריב: מיד נפנה לחברתנו אילנה גנס, נציגת משרד הבריאות, שתוכל לעדכן.

גלעד קריב: לפי כן אני אומר שכפי שאמרתי אתמול, אנחנו נתקן את התקנות כך שהדיון הבא יתקיים בימי הדיונים.

גלעד קריב: הבנתי שהייתה כאן בקשה של משרד הבריאות שהתקנות תוקנה ביום שלישי, בסיומו של יום שלישי.

גלעד קריב: נכון?

טל פוקס: אני אומר שאנחנו ראש קיצרנו את התקנות.

טל פוקס: יכולנו להאריך אותן עד ה-23 בדצמבר ובחרנו להאריך אותן עד ה-22 בדצמבר.

טל פוקס: כלומר, אנחנו צריכים להעביר את זה עד יום שלישי בחצות.

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: כדי שהדיון יהיה ביום רביעי בבוקר.

טל פוקס: נכון.

טל פוקס: התקנות האלה – בגלל שאנחנו עושים תהליך של ועדה פנימית, אחר כך ועדה בין-משרדית ואחר כך יש חוות דעת אפידמיולוגית – לוקח זמן לייצר אותן למרות שבסוף הן כמה שורות.

גלעד קריב: גברתי היועצת המשפטית, משהו לפתיחת הדיון?

נועה ברודצקי: התקנות מבקשות להאריך את תוקף התקנות שאושרו כאן בשבוע שעבר.

נועה ברודצקי: הרשימה לא השתנתה ואני חושבת שחשוב שנשמע את ההצדקה לרשימה הזאת, למה מדינות שנמצאות ברשימה אכן נמצאות ברשימה ולמה מדינות שלא ברשימה, לא ברשימה.

נועה ברודצקי: בעצם מה הם הקריטריונים לפיהם הוחלט על הרשימה.

נועה ברודצקי: נשמח לשמוע גם על ועדת החריגים, אם לה יש קריטריונים ואם נתקלתם בבעיות בנושא הזה.

נועה ברודצקי: בנושא של האכיפה, איך מוודאים בדיקה של כולם בכניסה, גם המדינות האדומות שלא ברשימה, כי ראינו שיש הרבה מדינות עם תחלואה קשה באומיקרון ושלא נמצאות ברשימה.

נועה ברודצקי: השאלה איך מוודאים שכולם נבדקים, איך הם מתמודדים עם נושא התחבורה הציבורית ביציאה מנתב"ג ואיך מוודאים אכיפה של בידוד, במיוחד של אותם אנשים שמגיעים ממדינות אדומות.

גלעד קריב: אלה הולכים למלונית.

נועה ברודצקי: אבל יש מדינות אדומות שהן לא ברשימה.

נועה ברודצקי: צרפת למשל.

גלעד קריב: הבנתי.

גלעד קריב: הן לגביהן דרישות למלונית.

נועה ברודצקי: נכון.

נועה ברודצקי: מה שלא ברשימה כאן, גם לא ברשימה

גלעד קריב: אני יודע.

גלעד קריב: אילנה, בבקשה.

אילנה גנס: אם אפשר להעלות את המצגת בבקשה.

אילנה גנס: בוקר טוב לכולם.

אילנה גנס: אכן שאלות רלוונטיות.

אילנה גנס: יש התייחסות לכל השאלות ששאלת גם בחוות הדעת האפידמיולוגית שהעברנו וצירפנו אותה במסגרת עדכון התקנות.

אילנה גנס: אני אשמח להתייחס לכל השאלות.

אילנה גנס: בכמה מלים תמונת מצב, לפני שאנחנו מדברים על מה קורה במדינת ישראל, איך אנחנו רואים את הווריאנט הזה מתנהג בעולם.

אילנה גנס: אתם רואים מולכם מפה שמתארת תמונת מצב נכון ללפני עשרה ימים.

אילנה גנס: אנחנו רואים ממש מוקדים ראשונים של היכנסות הווריאנט בעיקר במדינות דרום אפריקה עם ניצנים ראשונים של מקרים שמרוצפים באירופה במספר מדינות בודד וגם מקרה בודד שמדובר עליו בהונג קונג.

אילנה גנס: בשקף הזה אתם רואים תמונת מצב רק שבוע לאחר מכן שמדגימה לנו שכמעט ואין היום מדינה בעולם – לפחות במדינות שמרצפות ועושות בדיקות – שהנגיף הזה לא רצף בה, הווריאנט הספציפי.

אילנה גנס: שוב, חשוב לומר שאנחנו כרגע, לפי אותה תמונת מצב, מבינים שרק במדינות מסוימות הווריאנט הזה, להערכתנו, נמצא בתפוצה נרחבת ולכן יש סכנה משמעותית למי שנוסע לאותן מדינות להידבק בווריאנט הזה.

אילנה גנס: ברוב המדינות מדובר בעצם בדיווחים ראשונים, על מספרים בודדים.

אילנה גנס: בחלק עוד יותר קטן מדובר על התפרצויות מאוד מאוד נקודתיות, על אירועים ספציפיים שם אנחנו רואים דיווח על הדבקה כמו למשל פורטוגל, הולנד, אירועים נקודתיים בלבד אבל אין עדיין אינדיקציה שמדובר על התפשטות שנרחבת של הווריאנט הזה בקהילה ותכף נתייחס לזה.

אילנה גנס: שוב, אפשר בהחלט להבין כבר את פוטנציאל הידבקות וההתפשטות שלש הווריאנט הזה כפי אנחנו רואים אותו רק לפי המפה שמוצגת.

אילנה גנס: נתון שאנחנו לומדים אותו ממש ביומיים האחרונים מבריטניה שמעריכה שכבר היום מדובר על התחלה של התפשטות קהילתית שם.

אילנה גנס: הם מדברים על קרוב ל-200 מקרים מרוצפים רק בשטחה והערכה שלהם לקצב הכפלה שעומד על פי שלוש וחצי לפחות בהשוואה לווריאנט דלתא.

אילנה גנס: לפי מחקרים נוספים אנחנו רואים אפילו דיווחים שמדברים אפילו עד פי חמש פוטנציאל הדבקה ביחס לווריאנט דלתא.

אילנה גנס: שוב, לפי אותה הערכה בריטית, אם הם מניחים שמספר המרוצפים שיש להם כיום משקף במידה נכונה את המציאות שכרגע מוערכת במשהו כמו בין 5 ל-10 אחוזים תפוצה קהילתית של הווריאנט הזה - לפי אותה הערכה בעוד כשלושה שבועות בבריטניה הם יהיו על 50 אחוזים וריאנט מכלל הריצופים שם.

אילנה גנס: נתון מאוד מאוד מדאיג שממחיש לנו את פוטנציאל ההידבקות המאוד מאוד גבוה.

אילנה גנס: כלומר, הווריאנט הזה הרבה יותר מדבק ומסוגל לדחוק את דלתא גם כשהדלתא נמצא בהתפרצות משמעותית.

אילנה גנס: המשמעויות, כפי שאנחנו לומדים אותן כרגע, המידע החדש שיש לנו אותו מהעולם, פוטנציאל הידבקות שכבר היום אין לנו ספק שהוא לפחות פי 3.5 יותר מדבק בהשוואה לווריאנט הדלתא.

אילנה גנס: פרסומים נוספים שהתפרסמו אתמול, פרסום של בריטניה ופרסום של גרמניה שמציג תוצאות מעבדתיות של מבחני נטרול.

אילנה גנס: מבחן נטרול הוא מבחן מעבדתי שבודק במבחנה סרום של אדם מחוסן כולל מחוסני בוסטר אל מול הווריאנט הזה ורואים עד כמה הווריאנט הזה מסוגל לחדור לתאים ולהתרבות למרות שהבן אדם מחוסן.

אילנה גנס: אנחנו רואים ירידה בפוטנציאל, ירידה משמעותית, במחוסנים כולל בוסטר וכולל סרומים של אנשים שהם מחוסנים בחיסונים על בסיס מרימיי.

גלעד קריב: אם אני מבין מהנתונים בישראל לגבי המרוצפים, חצי מהם עם בוסטר.

אילנה גנס: נכון.

אילנה גנס: אנחנו גם רואים הלכה למעשה את שרשראות ההדבקה של חלק מהאנשים כאן בארץ שהם מחוסני בוסטר יחסית טריים, בטווח של חודשים בודדים מאז קבלת מנת הבוסטר.

אילנה גנס: לכן לצערנו זה מתכתב היטב עם הממצאים של מבחני הנטרול שמראים ירידה משמעותית לפחות בפוטנציאל הגנה מפני הדבקה.

אילנה גנס: עדיין חשוב לציין שגם בנתונים שלנו בישראל וגם בנתונים מהעולם – מאירופה, מארצות הברית, מקנדה – אנחנו לא רואים דיווחים על תחלואה קשה ולא רואים דיווחים על תחלואה קשה, לא רואים דיווחים על אשפוזים.

אילנה גנס: כלומר, מבחינה קלינית אנחנו עדיין לא יודעים להגיד.

אילנה גנס: שוב, אנחנו רק בשבוע וחצי ראשונים מאז הכרנו את הווריאנט הזה.

אילנה גנס: כמובן גם אצלנו כלל המאושפזים בבתי החולים מרוצפים באופן מלא ולא רק החוזרים מחוץ לארץ ואנחנו עושים מאמץ מרבי כדי לנסות לזהות אם נראה איזושהי עלייה בתחלואה או אשפוזים בעקבות זה.

גלעד קריב: אתם עדיין אוחזים בעמדה שיש פער ברמת התחלואה בין המחוסנים ללא מחוסנים.

אילנה גנס: כן.

אילנה גנס: תכף אני גם אראה את זה.

אילנה גנס: גם מבחינת הסתמנות קלינית.

אילנה גנס: אנחנו רואים הרבה יותר הדבקה על-תסמינית באנשים מחוסנים בהשוואה ללא מחוסנים.

אילנה גנס: כלומר, יש פחות תסמינים קליניים באנשים שהם מחוסנים, חלקם הגדול כלל ללא תסמינים וזה משהו שכנראה מרמז לנו שהווריאנט הזה לפחות לא מראה סימני אלימות קלינית נכון לעכשיו.

אילנה גנס: שוב, קשה להגיד את זה בצורה ודאית סגורה כי רק הזמן יוכל להראות לנו האם אנחנו רואים אנשים שמפתחים יותר סיבוכים לטווח הבינוני והארוך.

אילנה גנס: כרגע לפחות, מהנתונים הראשונים שלנו, אנחנו לא רואים סימנים מדאיגים מבחינה קלינית של תחלואה שהיא מסתמנת כיותר קשה.

אילנה גנס: שוב, חשוב לציין שמדרום אפריקה אנחנו מקבלים דיווחים על עלייה באשפוזים של צעירים, גם אנשים צעירים וגם עלייה באשפוזי ילדים שהיא לא מספיק ברורה לפחות בינתיים ואנחנו ממשיכים לעקוב.

אילנה גנס: ההתפשטות המהירה של הווריאנט הזה היא בהחלט סימן מאוד מאוד מדאיג, שגם אם אנחנו לא נראה כל עלייה באלימות, עצם זה שהווריאנט הרבה יותר מדבק, יקפיץ את ה-R, יקפיץ את מקדם ההדבקה, בצורה מאוד מאוד משמעותית.

גלעד קריב: וגם בסוף את המספר הנומינלי של החולים עם תסמינים.

אילנה גנס: בוודאי.

אילנה גנס: אנחנו נראה יותר חולים עם תסמינים, אנחנו נראה יותר אשפוזים, אנחנו נראה יותר תחלואה קשה, ושוב, צריך לקחת בחשבון שאנחנו היום במדינת ישראל עם כשני מיליון אנשים לא מחוסנים.

אילנה גנס: לא מוגנים.

אילנה גנס: או כלל לא מחוסנים או כאלה שצריכים לקבל מנת בוסטר ועדיין לא קיבלו או ילדים מתחת לגיל 5 שעדיין לא ברי חיסון וגם גילי 5 עד 11 שאנחנו ממש בתחילת הדרך.

גלעד קריב: על פי הנתונים המספר מתקרב לשלושה מיליון אנשים.

גלעד קריב: נכון?

אילנה גנס: נכון.

גלעד קריב: 630 אלף אנשים לא מחוסנים, מיליון אנשים בלי בוסטר ועוד מיליון וחצי ילדים.

אילנה גנס: נכון.

אילנה גנס: מי שלא קיבל בוסטר, יש לו לפחות איזושהי הגנה חלקית אבל הוא לא מוגן ברמה טובה כפי שאנחנו רוצים.

גלעד קריב: זאת אומרת, שלושה מיליון ישראלים לא ברמת ההגנה המקסימלית אפשר להגיע אליה היום עם החיסונים.

אילנה גנס: נכון.

אילנה גנס: אלה המספרים.

גלעד קריב: שליש מהאוכלוסייה.

אילנה גנס: נכון, ולכן אלה המשמעויות.

אילנה גנס: מה הקריטריונים שהתבססנו עליהם בניסיון להבין מי מסכן אותנו, איך אנחנו מסתכלים היום על מדינות עולם שונות ביחס למדינת ישראל.

אילנה גנס: שני פרמטרים עיקריים שאנחנו היום מסתכלים עליהם בתהליך הערכת סיכונים.

גלעד קריב: אנחנו יודעים כמה מתוך שלושה מיליון לא מחוסנים מלא הם גם מחלימים?

גלעד קריב: יש בישראל כמעט מיליון מחלימים.

גלעד קריב: נכון?

גלעד קריב: אבל חלקם מחוסנים.

אילנה גנס: יותר.

נועה ברודצקי: יותר ממיליון מחלימים?

אילנה גנס: כן.

אילנה גנס: בוודאי.

אילנה גנס: מיליון ו-300.

גלעד קריב: אנחנו יודעים לומר כמה מתוכם?

אילנה גנס: אנחנו יודעים לומר.

אילנה גנס: אין לי את הנתון הזה כאן.

אילנה גנס: אני יכולה לבדוק.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: נבדוק את זה כי גם זה משליך על רמת ההגנה החלקית שלהם.

אילנה גנס: לחלוטין.

אילנה גנס: מה הקריטריונים שאנחנו התבססנו עליהם כדי לנסות להבין עד כמה מדינות עולם מסכנות אותנו אל מול תמונת המצב שלנו בישראל.

אילנה גנס: הסתכלנו על הערכת תפוצה של וריאנט במדינות לפי דיווח של מדינות.

אילנה גנס: כלומר, מדינות שכן בודקות וכן מרצפות ומדווחות גם ל-WHO, גם ל-CDC, למאגרי מידע בין-לאומיים.

אילנה גנס: היום יש הרבה מאגרי מידע שיתופיים לגבי ריצופים למשל שגם אנחנו חלק ממפה עולמית שמדווחים תוצאות ריצופים ולכן זה איזשהו מדד אובייקטיבי שאנחנו בהחלט יכולים להסתמך עליו, שיכול לתת לנו מידע לגבי תפוצה של אותו וריאנט, עד כמה אנחנו רואים את הנוכחות שלו באותן מדינות.

אילנה גנס: המדד הנוסף הוא כמובן תחלואה נכנסת.

אילנה גנס: אנחנו מסתכלים על הזמן, בדומה למה שעשינו בעבר, מי המדינות שמכניסות לנו את הווריאנט הזה, ואגב, לא רק אצלנו אלא אנחנו מסתכלים על אותו מידע לגבי מדינות אחרות שמדווחות כמו לצורך העניין בריטניה שיש לה יותר קשרי תעופה - או הולנד - עם מדינות דרום אפריקה.

אילנה גנס: אנחנו מסתכלים על הנתונים שהם מעלים לפי ריצופים שהם עושים לאנשים שנוחתים בשטחם.

אילנה גנס: אגב, חשוב לציין שאני לא חושבת שיש מדינה אחת בעולם שבודקת מאה אחוזים מהנכנסים בדומה למדיניות שקיימת במדינת ישראל.

אילנה גנס: יש הרבה מאוד מדינות שבודקות, לא בודקות מאה אחוזים מהנכנסים, חלקן לא בודקות מחוסנים, חלקן לא בודקות מחלימים, חלקן לא בודקות את כל האוכלוסייה בכלל.

אילנה גנס: הנתונים האלה מאוד חלקיים ברוב מדינות העולם ועדיין אנחנו מסתמכים עליהם כי ברגע שיש אינדיקציה שמגיעים לשם מרוצפים עם הווריאנט הזה, אנחנו לומדים גם מהנתונים האלה.

אילנה גנס: זה חלק מההערכה של מרכז מידע והידע, הערכה עקיפה שבעצם אומרת לנו מהיכן מגיעים חולים עם הווריאנט הזה שאומר לנו שבמדינה הזאת, מדינת מקור, אכן יש נוכחות של הווריאנט.

אילנה גנס: אלה שני הפרמטרים העיקריים שהתבססנו עליהם וכמובן קריטריונים נוספים שמרכז מידע וידע יצר להם מדדי בקרה נוספים כמו למשל דיווחים על אירועי התפרצות משמעותיים במדינות מסוימות כאשר עוקבים אחרי פרסומים, קשרי תעופה, ניסיון עבר שראינו בהתפשטות של וריאנטים קודמים במדינות אפריקה, שם בעיקר יש לנו פערי מידע מאוד מאוד משמעותיים אותם ניסינו להשלים באמצעות ניסיון עבר, הערכות תחלואה ותמותה עודפת לפי מודלים כאשר לגבי חלק מהמדינות יש לנו הערכות של מודלים שונים.

אילנה גנס: כל המדדים האלה הם מדדי עזר שאנחנו משתמשים בהם כמדדי בקרה לשני הקריטריונים העיקריים שהתבססנו עליהם.

אילנה גנס: מה שאתם רואים כאן, אלה מדינות עם אומיקרון שלפי הערכות שלנו התפוצה של הווריאנט היא עדיין נמוכה.

אילנה גנס: אתם יכולים לראות כאן את מרבית המדינות שיש לנו קשרי תעופה נרחבים אתן כמו ארצות הברית, מדינות אירופה ונוספות.

אילנה גנס: ניתן לראות כאן את מספר המאומתים והחולים בשבועיים האחרונים ואפשר להסתכל גם על מספר המאומתים עם הווריאנט הספציפי הזה.

אילנה גנס: אתם רואים את זה בעמודה השנייה.

אילנה גנס: אפשר להסתכל על היקפי תעבורה.

אילנה גנס: מה שאנחנו רואים כאן - אנחנו עדיין לא רואים כניסת תחלואה משמעותית.

אילנה גנס: מדובר על מקרים בודדים שמגיעים מהמדינות האלה למרות היקפי תעבורה משמעותיים.

אילנה גנס: כאן אנחנו יכולים לראות מדינות שכבר היום לפי תחלואה נכנסת או לפי דיווחים יודעים שהתפוצה של אומיקרון שם היא מעל 10 אחוזים.

אילנה גנס: כמובן מה שמככב כאן אלה מדינות דרום אפריקה, כל המדינות שאנחנו רואים ברשימה.

גלעד קריב: אני לא מבין את העמודה השנייה.

גלעד קריב: מה זה כמות אומיקרון מחוזרים בשבועיים האחרונים?

גלעד קריב: מה זה ה-330?

גלעד קריב: מה זה 501?

אילנה גנס: לגבי דרום אפריקה, שכל מי שחזר משם ואומת כחיובי, הוא רוצף לווריאנט.

אילנה גנס: ספציפית לגבי דרום אפריקה, זה ה-15 מתוך 15 שאתם רואים כאן בשבוע האחרון.

אילנה גנס: מספר מאומתים מכלל החוזרים, הם גם מהווים כמעט שלושה אחוזים מכל האנשים שנכנסו מדרום אפריקה לישראל.

אילנה גנס: אם אנחנו חוזרים למדדים שהגדרנו בעבר למדינות, דיברנו על מעל שני אחוזים חיוביים, בעצם אנחנו כאן עוברים את שני האחוזים שהגדרנו בעבר כקריטריון להגדרת מדינה כמדינה - - -

גלעד קריב: אני לא מבין את השורה של אתיופיה וסיישל.

גלעד קריב: יש שם טעות במספרים.

אילנה גנס: לא.

אילנה גנס: זה אומר שלא היו שם חולים עם הווריאנט.

גלעד קריב: ומה זה ה-330?

אילנה גנס: מספר החוזרים מהיעד.

אילנה גנס: מדרום אפריקה, חד משמעית אנחנו רואים מאה אחוזים מהחיוביים שהם גם מרוצפים לווריאנט ומעל שני אחוזים מכלל החוזרים מדרום אפריקה הם חיוביים חולים.

אילנה גנס: שם אנחנו חד משמעית מבינים שיש התפרצות חמורה.

אילנה גנס: לגבי מדינות אחרות, שוב, אין לנו כמעט דיווחים ממדינות דרום אפריקה ואנחנו יותר לומדים על המידע בצורה עקיפה.

אילנה גנס: אנחנו רואים דיווחים של החוזרים מהמדינות האלה.

אילנה גנס: גם בבריטניה, בהולנד ומדינות נוספות שהן כן מרצפות את החוזרים מחוץ לארץ מהמדינות האלה ושם בהחלט יש דיווח על מספר מקרים משמעותי.

אילנה גנס: אלה המדינות שלגביהן בוודאות יש לנו הרבה מאוד דיווחים וגם אנשים חיוביים שחלקם הגיעו למדינת ישראל.

אילנה גנס: כאשר אנחנו מסתכלים על המפה של אפריקה, אנחנו רואים דיווחים על התפרצויות נרחבות לא רק בדרום היבשת אלא גם במערב ובמזרח אפריקה וזה אומר לנו שהווריאנט הזה הוא בהחלט מפושט ונמצא בתפוצה נרחבת, לפחות מעל 10 אחוזים.

אילנה גנס: קשה לנו כמובן לכמת את זה בצורה מדויקת.

אילנה גנס: השקף הבא מראה לנו טופ 10 שנכנסים.

אילנה גנס: אלה המדינות שיש לנו הכי הרבה תעבורה מהן – ארצות הברית כמובן מקום ראשון, תורכיה, איטליה, איחוד האמירויות, בריטניה - ואתם יכולים לראות כאן את מספר האנשים שנכנסו משם בחשד גבוה או מרוצפים לווריאנט ואת הדינמיקה.

אילנה גנס: שבוע קודם לכן ראינו מקרים בודדים לעומת שבוע אחרון שהמספרים האלה מתחילים קצת לעלות בחלק מהיעדים.

אילנה גנס: מה שיותר בולט לנו כמובן לעין זאת צרפת שמופיעה עם חמישה מרוצפים לווריאנט.

אילנה גנס: חשוב לציין שלא מדובר בחמישה אנשים נפרדים מטיסות שונות אלא בעצם על שתי שרשראות הדבקה של קבוצות או משפחות או קבוצה שחזרה ביחד מטיול שנדבקו אחד מהשני ולכן אנחנו מסתכלים עליהם לא כמו חמישה מקרים נפרדים אלא על כשתי שרשראות הדבקה לפי חקירה אפידמיולוגית.

אילנה גנס: לכן אנחנו לא מתייחסים כרגע לצרפת באופן שונה כפי שאנחנו מתייחסים למדינות אחרות.

אילנה גנס: שוב, צריך לציין שהתעבורה מצרפת היא משמעותית.

אילנה גנס: לפי נתונים שלנו אנחנו נמצאים סביב כ-35 אלף נוסעים בממוצע שחוזרים מצרפת בחודש.

אילנה גנס: כלומר, תעבורה שהיא משמעותית.

אילנה גנס: אנחנו ממשיכים לעקוב אחרי כל המדינות האלה לראות האם אכן קצב ההתפשטות של הווריאנט הזה הוא כל כך מהיר כפי שהוא מוערך היום בבריטניה.

אילנה גנס: אם אכן זה המצב, אין לנו ספק שתוך זמן קצר אנחנו נראה מספרים אחרים.

אילנה גנס: נכון להיום, לפי כל ההערכות שהצגתי קודם, אנחנו לא רואים במדינות אירופה או ארצות הברית תפוצת וריאנט נרחבת מספיק כדי להכניס אותן למדינות בסיכון.

אילנה גנס: שוב, לפי כל ההערכות מדובר עדיין על מתחת לשני אחוזים תפוצה של הווריאנט הזה.

אילנה גנס: עדיין מרבית המקרים, לפי דיווח של אותן מדינות, מקושרים לחוזרי חוץ לארץ.

אילנה גנס: יש כבר ניצנים של הדבקת קהילתית אבל עדיין במספרים מאוד מאוד קטנים שלה

אילנה גנס: בנתנו לא מצדיקים אפידמיולוגית הוספה של המדינות האלה לרשימת מדינות בסיכון מרבי שנכון להגביל את היציאה אליהן.

אילנה גנס: כמובן פרסמנו את כל המדינות האלה כאזהרת מסע חמורה לכל האנשים על מנת להעביר מסר לציבור שנכון להיום ההמלצה הבריאותית שלנו היא לצמצם נסיעות שאינן חיוניות למדינות האלה וגם שיתכן שתהיה דינמיקה מאוד מאוד מהירה לאור קצב ההתפשטות של הווריאנט הזה כפי שאנחנו צופים שהוא יתפשט.

אילנה גנס: אם לפי הערכת בריטניה שתוך שבועיים-שלושה הם יגיעו כמעט לחצי מהריצופים עם הווריאנט הזה, אין ספק שזה משהו שאנחנו נראה את קצב העלייה שלו גם במדינות נוספות, ככל שהוא יתפשט.

אילנה גנס: גם אם כרגע אנחנו מדברים על אחוזים מאוד מאוד בודדים של הנוכחות שלו בקהילה, זה יתפשט מאוד מהר.

אילנה גנס: השקף הבא, תמונת מצב בישראל.

אילנה גנס: נכון לאתמול בערב אנחנו עומדים על סך הכול 21 מרוצפים ודאיים לווריאנט ועוד 49 - והבוקר המספר עלה ל-51 – אנשים שמוגדרים כחשד גבוה.

אילנה גנס: מה שאפשר בעיקר ללמוד מהשקף הזה וחשוב שנתייחס לזה, זה נכון להיום בישראל אפס הדבקה קהילתית.

אילנה גנס: זאת תמונת המצב בישראל שמעידה על כך שכלל המקרים שאנחנו יודעים בוודאות שהם מרוצפים לווריאנט הזה בישראל, הם חוזרי חוץ לארץ או מגעים של חוזרי חוץ לארץ.

אילנה גנס: זה לא אומר שאנחנו סגורים הרמטית ואין לנו מקרים בודדים של הווריאנט הזה בקהילה.

אילנה גנס: אם תסתכלו בנפרד על אלה שמוגדרים כחשד גבוה, אכן יש לנו שם מספר הצהרות של מקרים שבוודאי אנחנו לא יודעים לומר בוודאות אם הם מאומתים או לא, אבל כרגע לפי חקירות הם לא מקושרים לחוזרי חוץ לארץ.

אילנה גנס: אנחנו מבינים שאנחנו במספרים בודדים כן רואים ניצנים ראשונים של מקרים כאלה שהם לא מקושרים לחוזרי חוץ לארץ אבל עדיין אנחנו מעריכים שאנחנו במספרים נמוכים.

אילנה גנס: מה שעוד מחזק את ההערכה שלנו אלה גם הנתונים שלנו על פעילות מעבדות.

אילנה גנס: כל המעבדות במדינת ישראל שבודקות ועושות היום זיהוי של הנגיף, יודעות לזהות חשד באופן מיידי.

אילנה גנס: לכן אנחנו מעריכים שכל הבדיקות שלנו נותנות לנו אינדיקציה מאוד מהירה לגבי חשד וכל מקרי החשד, עדיין מספרים בודדים, שנבדקים, מרוצפים ואנחנו מעריכים שאין לנו פספוסים משמעותיים של מקרי הווריאנט בקהילה שאנחנו לא מכירים אותם.

אילנה גנס: לכן, כאשר אנחנו מסתכלים על תמונת מצב תחלואה מחוץ לישראל אל מול תמונת מצב כאן בארץ, אנחנו מבינים שאפידמיולוגית יש הצדקה להמשיך ולהגביל יציאה לפחות למדינות שאנחנו יודעים בוודאות שיש שם תפוצת וריאנט נרחבת נכון להיום על מנת לדחות עד כמה שניתן את הכניסה של הווריאנט הזה במספרים ובהיקפים משמעותיים לישראל.

אילנה גנס: כרגע במספרים האלה אנחנו יודעים כמובן לשלוט במניעת ההתפשטות שלו וקטיעת שרשראות בצורה מאוד מאוד יעילה.

אילנה גנס: הצלחנו להגיע למעל 95 אחוזים מהמגעים שזיהינו בחקירות, גם בחקירות אפידמיולוגיות, גם בכאלה שזיהינו אותם באמצעות הפעלת סיוע של איכוני שב"כ בשבוע הקודם, שכבר הופסק אבל את אלה שהצלחנו לזהות, ואנחנו ממשיכים מעקב גם אחריהם ודוגמים אותם.

אילנה גנס: עושים אכיפה מוגברת על הבידוד שלהם ובקרה על כל המגעים האלה.

אילנה גנס: עדכון נוסף שחשוב לציין.

אילנה גנס: אתמול בלילה הפצנו עדכון לנוהל מחלים שמחייב הארכה של בידוד של מרוצפים מאומתים לווריאנט הזה.

אילנה גנס: לפי מידע ראשוני שלנו, שלמדנו אותו ממש ביומיים האחרונים, אנחנו רואים שהעומס הנגיפי של החולים המרוצפים נשאר מאוד מאוד גבוה, גם ביום השמיני והתשיעי לבידוד שלהם ממועד האימות.

אילנה גנס: זה אומר שיתכן והם מדבקים הרבה מעבר לאותם עשרה ימים ולכן בשלב ראשון אנחנו רוצים לדגום את כל המרוצפים כמעט על בסיס יום יומי.

אילנה גנס: אנחנו לוקחים דגימות מיוחדות שמאפשרות ממש לגדל את הנגיף במעבדה בשביל לראות עד כמה הוא קיים ושאנחנו לא מזהים רק שאריות של הנגיף בבדיקת PCR, על מנת לקבוע תוך זמן קצר מה באמת פרק הזמן שהם נשארים נדבקים וכך בעצם לקבוע את תקופת הבידוד וגם הגדרה של מגעים.

אילנה גנס: זה משהו שכבר עודכן אתמול.

טל פוקס: כרגע זה נמסר להם בהודעה אישית, שהם לא יכולים לקצר בידוד?

אילנה גנס: לא.

אילנה גנס: אנחנו מדברים על המאומתים, על מי שכבר מאומת.

אילנה גנס: עד היום הם מאומתים במצב קל.

גלעד קריב: זה שינוי בנוהל מחלים.

אילנה גנס: נכון.

אילנה גנס: כרגע זה הנוהל.

אילנה גנס: כל מי שמרוצף, מחויב בבידוד עד לקבלת החלמה, מינימום אחרי 14 ימים ולא 10 ימים כפי שהיה נהוג עד עכשיו בווריאנטים קודמים.

אילנה גנס: השקף הבא, תמונת מצב שהזכרנו אותה קודם לכן, סטטוס חיסוני של מרוצפים.

אילנה גנס: אפשר לראות שקצת יותר ממחצית אלה הם אנשים שהם מחוסנים או מחלימים, מרביתם קיבלו מנת בוסטר, שזה חלק מאותה תמונה עליה דיברתי קודם.

אילנה גנס: התובנות המרכזיות שלנו.

אילנה גנס: אנחנו רואים בסופו של דבר התפשטות נרחבת במדינות דרום אפריקה גם לפי חוזרים מדרום אפריקה וגם לפי דיווחים ואינדיקציות שמדווחות על ידי מדינות נוספות בעולם.

אילנה גנס: אנחנו רואים התחלה של התפשטות מהירה של הווריאנט הזה גם באירופה וגם במדינות נוספות ושוב, כרגע ההערכה היא שהתפוצה שלו נמוכה, כשני אחוזים בממוצע בקהילה בשלב הזה.

אילנה גנס: אנחנו מעריכים שהתפוצה בישראל עדיין היא מאוד מאוד מצומצמת וכרגע, בשלב הזה, כמו שאמרנו, ללא עדות להדבקה קהילתית ואין מספר גדול משמעותי של חולי אומיקרון בישראל שאינם ידועים.

אילנה גנס: לכן מבחינתנו יש הצדקה אפידמיולוגית להמשך מאמץ לצמצם תחלואה נכנסת מחוץ לארץ שכוללת גם הגבלות יציאה, בידוד מפוקח במלוניות, מדיניות בדיקות הדוקה, פיקוח טכנולוגיה על אנשים שמשוחררים להמשך בידוד שלהם בבית.

אילנה גנס: חשוב לציין שאנחנו בהחלט ערניים לצפי ודינמיקה מאוד מהירה ויתכן ונצטרך להגיע גם לממשלה וגם לכנסת עם בקשה להקדים החמרה נוספת לגבי מדיניות במידה ונראה אינדיקציות של עלייה בתחלואה נכנסת מאותן מדינות או דיווחים על הרחבת תפוצה משמעותית בחלק ממדינות נוספות שכרגע היום הן לא מובאות בתקנות לאישור.

גלעד קריב: מה אנחנו יודעים לגבי עבודת ועדת החריגים לאותן מדינות?

גלעד קריב: מגיעות בקשות?

גלעד קריב: נעלה את אירית ונשמע לגבי המדינות האדומות.

אירית ויסבלום: בוקר טוב.

אירית ויסבלום: אמנון יעלה עוד מעט וייתן את האינפורמציה כנציג הוועדה.

אירית ויסבלום: לא נמצאים כאן הנציגים מהמשרדים האחרים?

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: כרגע לא.

גלעד קריב: נמתין לאמנון.

גלעד קריב: אילנה או הלשכה המשפטית, התייחסות שלכם לנושא צוות האוויר.

טל פוקס: צוות אוויר בתקנות האלה?

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: אלה לא התקנות האלה.

גלעד קריב: זה קשור.

טל פוקס: זה כרגע בדיונים.

טל פוקס: אולי אילנה תרצה להרחיב.

טל פוקס: עוד לא גיבשנו את סט ההערכה.

גלעד קריב: אני רוצה לומר משהו.

גלעד קריב: כרגע צוותי אוויר שבאים בטיסות ממדינות אדומות, מה קורה אתם?

טל פוקס: לפי תקנות חובות ביצוע בדיקה, מי שמגיע ממדינה אדומה ויצא מהשדה במדינה האדומה - כשהוא חוזר, הוא יצטרך להיבדק גם אם הוא צוות אוויר.

גלעד קריב: אבל הוא לא יצא.

טל פוקס: אם הוא לא יצא, כרגע המצב הוא שהוא לא צריך להיבדק.

גלעד קריב: דברים צריכים להיות קוהרנטיים כי אחרת צצה בעיה משפטית.

גלעד קריב: הבאתם לנו אתמול תקנות בהן משאירים אנשים במלוניות עד שכל הבדיקות של מי שהיה במטוס חוזרות שליליות.

גלעד קריב: זה לא מתכתב.

גלעד קריב: זה פשוט לא מחזיק מים, שלא לדבר על זה שאיש צוות אוויר במטוס ממדינה אדומה מטייל לכל אורכו של המטוס ונמצא במגע עם הנוסעים.

גלעד קריב: אנחנו נמצאים במצב שבן אדם בשורה ראשונה במטוס נחת ממדינה אדומה, קודם כל שולחים אותו למלונית, קיבל תשובת PCR שלילית, אומרים לו להישאר במלונית עד שהנוסע משורה 60 גם יקבל תשובה.

גלעד קריב: אבל צוות האוויר שמטייל לאורכו ולרוחבו של המטוס פטור מבדיקה?

גלעד קריב: תעזבו מלונית.

גלעד קריב: זה לא הגיוני.

גלעד קריב: זה מחליש את הטיעון האפידמיולוגי.

גלעד קריב: אי אפשר לרדת כאן לרזולוציה של אוי ואבוי, יש 30 מקרים בישראל אבל יש את כל צוותי האוויר משלוש טיסות בשבוע מאתיופיה.

גלעד קריב: מה זה בדיונים?

גלעד קריב: הייתם צריכים להביא לנו אתמול תיקון עקיף לתקנות או תקנות חדשות.

גלעד קריב: משפטית – כאן אני רוצה לומר את זה למשפטנים – התפקיד שלכם הוא להעלות את זה.

גלעד קריב: אתם צריכים לומר לדרגי המקצוע במשרד הבריאות שאי אפשר להצדיק משפטית את התקנות שאישרנו אתמול בלי תיקון לצוותי אוויר.

טל פוקס: זה קרה.

טל פוקס: צוות משפטי אכן העלה את זה.

גלעד קריב: ומה קרה?

טל פוקס: ראש שירותי בריאות הציבור ביחד עם מנכ"ל משרד הבריאות צריכים לגבש עמדה.

גלעד קריב: כאן אתם טועים.

גלעד קריב: צר לי.

גלעד קריב: אתם טועים.

גלעד קריב: זה לא שהם צריכים לגבש עמדה.

גלעד קריב: זה אתם צריכים להבין שאנחנו לא יכולים לאשר לכם דבר כזה.

גלעד קריב: זה לא לגבש עמדה.

גלעד קריב: לגבש עמדה, זה לבוא ולומר שכדי לא לחייב צוותי אוויר, אנחנו לא מחילים את זה גם על הנוסעים.

גלעד קריב: זאת עמדה.

גלעד קריב: ניהול הסיכונים, זאת עמדה.

גלעד קריב: העמדה שאומרת נשאיר אנשים שהם נוסעים בבידוד ואת צוות האוויר נפטור אפילו מבדיקה, זה לא במרחב השיקולים שלהם.

גלעד קריב: לא מחזיק מים משפטית.

גלעד קריב: אני מבקש להעביר את המסר הזה.

גלעד קריב: זה לא מחזיק מים משפטית.

גלעד קריב: אני מבקש שתצאו עכשיו לבדיקה.

גלעד קריב: אני לא מוכן לאשר את התקנות האלה בלי התחייבות שלכם לפחות לבדיקה של אנשי צוות אוויר.

גלעד קריב: אני מקבל כאן ביום ראשון תקנות, שינוי התקנות של צוותי אוויר, שמחייבות לפחות בדיקה.

גלעד קריב: איך זה מחזיק מים?

גלעד קריב: אלא אם אילנה תאיר את עיניי שיש לזה הצדקה אפידמיולוגית.

אילנה גנס: אני לחלוטין מקבלת את ההערה.

גלעד קריב: גשו, תעשו את הבדיקה.

גלעד קריב: אני לא אאשר את התקנות.

גלעד קריב: אני רוצה להסביר לכם.

גלעד קריב: לא מחזיק מים.

גלעד קריב: בואו נעשה סדר.

גלעד קריב: אתם טוענים שהנגיף הזה מדבק פי 5-4 ולכן אתם גם מאוד לחוצים מהשהייה בתוך המטוס.

גלעד קריב: עד כדי כך אתם לחוצים מהשהייה בתוך המטוס, שאתם מוכנים להשאיר אנשים במלונית עוד 24 שעות כי נוסע אחד מתוך 200 נוסעים, הייתה פשלה טכנית עם הבדיקה שלו.

גלעד קריב: אבל על הדיילים שהולכים הלוך ושוב במטוס שהוא חממת הדבקה באומיקרון המדביק פי 4, נראה לכם הגיוני שהם יחזרו לקהילה אפילו בלי PCR.

גלעד קריב: אני לא מבין.

גלעד קריב: הדיילות של אייר אתיופיה, זה הגיוני שהן ירדו מהמטוס, אפילו לא יעשו בדיקת PCR, ילכו ללילה בתל אביב ויצאו בערב לפאבים.

גלעד קריב: אני לא מבין את זה.

גלעד קריב: איך אתם מבקשים מאתנו להחמיר את ההגבלות על הנוסעים בתנאים האפידמיולוגיים האלה ולהשאיר את הפטור לצוות אוויר?

גלעד קריב: אני מבקש תשובה והתחייבות שלכם.

גלעד קריב: האמת היא שהיינו צריכים לשאול את זה אתמול ולומר את האמירה הזאת.

גלעד קריב: אני מבקש תשובה על זה.

גלעד קריב: אני לא מוכן שאנשי צוותי האוויר ממדינות אדומות לא יעשו אפילו בדיקת PCR.

גלעד קריב: מוכן לקבל את זה שהאדם הוא איש צוות אוויר ואתה לא שולח אותו למלונית, אולי הוא אזרח אתיופי שהוא דייל באייר אתיופיה וצריך לחזור למוחרת.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: אבל אפילו לא PCR?

טל פוקס: אנחנו לא אומרים את זה.

טל פוקס: אנחנו אומרים שאנחנו עדיין לא יודעים להגיד מה בדיוק אנחנו נכתוב שם.

גלעד קריב: קודם כל, בואו נדייק.

גלעד קריב: היום זה מה שאתם אומרים.

גלעד קריב: אתם מצלצלים בפעמוני האזעקה דרמטית על החוזרים ממדינות אדומות, שולחים אנשים לבידוד במלונית, ואתם צריכים עוד שבוע כדי לחשוב על צוותי האוויר?

טל פוקס: לא.

טל פוקס: ביום ראשון נגיש תקנה.

גלעד קריב: אם כן, אני רוצה תשובה.

גלעד קריב: אני רוצה התחייבות.

גלעד קריב: אני לא מוכן לאשר את התקנות על מדינות אדומות אם אין התחייבות שאנשי צוות אווירי יעברו בדיקת PCR.

טל פוקס: למרות שמה שאתה הצגת כאן זה יותר הקושי מול המלוניות.

טל פוקס: לגבי המלוניות גם יגיע ביום ראשון.

גלעד קריב: אני אומר שוב שאפידמיולוגית זה לא מחזיק מים.

גלעד קריב: החוק מחייב אותנו לבסס את התקנות ואת ההגבלות על האזרחים על תמונת מצב אפידמיולוגית.

גלעד קריב: אתם יורדים אתנו כאן לרזולוציה של כמה מרוצפים חזרו מנמיביה.

גלעד קריב: אם המסד האפידמיולוגי הוא לא קוהרנטי, אז על פי החוק אסור לנו לאשר תקנות.

גלעד קריב: אז הדברים קשורים.

גלעד קריב: הכול קשור.

טל פוקס: רק המדינות האדומות.

טל פוקס: זה כן עומד, בלי קשר לשאלה הזאת.

גלעד קריב: את יודעת למה הוא לא עומד משפטית?

גלעד קריב: עולה החשד שאם אתם נינוחים עם אנשי צוות האוויר אפילו ברמה שלא לעשות להם PCR, כנראה תמונת המצב הנורא נורא חמורה שאתם מציגים לנו לגבי הסכנה הנשקפת מהחוזרים ממדינות אדומות, קשה לי לסמוך עליה.

גלעד קריב: אם זה נורא נורא חמור, איך אתם נותנים לדיילים להסתובב כאן ואפילו בלי בדיקת PCR?

גלעד קריב: לא מחזיק מים.

גלעד קריב: תעשו את הבדיקה.

גלעד קריב: תודיעו למנכ"ל משרד הבריאות שבלי התחייבות לביצוע בדיקות PCR לצוותי האוויר, יושב ראש ועדת החוקה לא מצליח להבין איך הוא אמור לאשר את המדיניות המחמירה לגבי המגיעים ממדינות אדומות.

גלעד קריב: אילנה, אני יודע את התשובה ואני יודע שעדיין אין לך תשובה לגבי התכניות של המדינה אבל איזה רעיונות כרגע נדונים על מנת לטייב את ההתמודדות עם תמונת המצב המדאיגה באירופה?

אילנה גנס: כרגע אנחנו בעיקר במעקב.

אילנה גנס: באיסוף נתונים, לראות מה קורה שם.

אילנה גנס: אנחנו מעריכים שתמונת המצב תשתנה יחסית מהר לפי פוטנציאל ההידבקות של הווריאנט ולפי זה שכבר יש התחלה של התפשטות קהילתית שם.

גלעד קריב: צריך לומר שבסופו של דבר מה שמעניין אותנו זה ספירת ראשים.

גלעד קריב: זה לא באמת השיעור.

גלעד קריב: אם אנחנו היום במאמץ למנוע הדבקה קהילתית בישראל או לכל הפחות לעכב אותה – אני לא יודע אם נצליח למנוע אם באמת הנגיף כל כך מדבק – אז השיעור מאוד מעניין אותנו לעניין הגבלת הטיסות אבל ה-45 אנשים שחזרו מאומתים מארצות הברית, הרבה יותר מטרידים אותנו מאותו אחד שחזר מנמיביה, גם אם השיעור מקרב החוזרים הוא הרבה יותר גדול כי בסופו של דבר יש כאן

גלעד קריב: פוטנציאל ל-45 שרשראות הדבקה והבחור שחזר חולה מארצות הברית לא נכנס לבידוד במלונית.

גלעד קריב: לא שאני ממליץ להביא את כולם למלוניות, מה גם שגם אין אפשרות.

אילנה גנס: בסוף זה לא ריאלי.

גלעד קריב: נכון.

אילנה גנס: אם מדובר בתעבורה תעופתית, זאת גם אירופה, גם ארצות הברית.

גלעד קריב: זה גם מסביר למה כרגע אי אפשר להוריד את ה-72 שעות.

אילנה גנס: עד שאנחנו לא יודעים תמונת מצב קצת יותר מדויקת לגבי מחוסנים לעומת לא מחוסנים מבחינת פוטנציאל הדבקה וגם חומרת מחלה, בשלב הזה אנחנו מעדיפים שאנשים יידגמו פעם נוספת.

אילנה גנס: לא כולם מתאמתים בנחיתה בנתב"ג, חלקם רק בשלב יותר מאוחר ולכן חשוב שאנשים גם יידגמו.

גלעד קריב: אנחנו יודעים שיש לנו בעיה דרמטית עם אחוז הנבדקים בבדיקה השנייה ביום השביעי.

גלעד קריב: האוכלוסייה הזאת היא מראש כנראה אוכלוסייה קצת פחות לחוצה מענייני הקורונה כי היא לא מחוסנת.

גלעד קריב: נכון?

גלעד קריב: זאת מראש אוכלוסייה שלא הצלחנו לשכנע את רובה להתחסן.

גלעד קריב: ה-72 שעות, זאת אוכלוסייה שהיא מחוסנת.

גלעד קריב: מה אנחנו רואים לגביה שיעורי ביצוע הבדיקה ביום השלישי?

אילנה גנס: קודם כל, אנחנו רואים עלייה מאוד משמעותית.

אילנה גנס: אנחנו גם עושים תהליך יזום של יצירת קשר ומעקב אחרי כל חוזרי חוץ לארץ בשיתוף עם פקע"ר.

אילנה גנס: אנחנו קרובים לבין 85 ל-90 אחוזים מהאנשים שמבצעים כרגע בדיקה נוספת ביום השלישי וביום השביעי בהתאם למה שהם נדרשים וזה מאוד חשוב.

אילנה גנס: יש עדיין אחוז מסוים שלא מתבצע.

גלעד קריב: רגע.

גלעד קריב: אבל גם ביום השביעי אנחנו רואים עלייה?

אילנה גנס: כן.

אילנה גנס: אנחנו רודפים אחרי אנשים באופן פרטני.

גלעד קריב: אלה נתונים חשובים.

גלעד קריב: אני שומע בתקשורת דיבורים על שימוש במנגנון של הטלת קנס על מי שלא עושה את הבדיקה השנייה.

אילנה גנס: נכון.

גלעד קריב: אני כרגע לא מחווה את עמדתי אבל אם אנחנו רואים שמבלי הפעלת הקנס התזכורת מפיקוד העורף או אולי באמת הלחץ מה-אומיקרון מביא לעלייה משמעותית במספרים שמבצעים, יכול להיות שעלינו כאן על דרך עוד לפני הטלת קנס.

גלעד קריב: לכן אני רוצה בשבוע הבא, ברשותכם, לקבל את הנתונים.

גלעד קריב: בטח אם תביאו לנו תקנות עם קנס, שאני עוד לא יודע אם אתם מביאים או לא.

גלעד קריב: אתם מתכננים להביא?

אילנה גנס: לפי מה שאנחנו מכירים, כן.

אילנה גנס: זאת כרגע הכוונה של הממשלה.

אילנה גנס: 23 בדצמבר.

גלעד קריב: זה אושר בממשלה?

אילנה גנס: לא, לא אושר.

גלעד קריב: אבל זה אחד מהדברים שכרגע אתם עובדים עליהם.

טל פוקס: כן.

טל פוקס: זה לא התיקון הבא.

גלעד קריב: אני רואה שיש לכם תכנית חומש של התקנות שתביאו לכאן.

גלעד קריב: זה בסדר גמור.

גלעד קריב: תדאגו להכניס את הצוות האווירי מהמדינות האדומות כשלב ראשון ביום ראשון הקרוב.

אילנה גנס: הדירקטיבה היא כן לייצר מנגנון שיפקח.

אילנה גנס: כרגע כמות המשאבים שמושקעת באיתור האנשים האלה ולעקוב ולוודא שהם עושים בדיקות, מושקע בזה מאמץ מאוד גדול עם הרבה מאוד כוח אדם גם ממפקדת אלון של פיקוד העורף שמסייעת לנו בניהול המשימה הזאת.

אילנה גנס: חשוב לציין שאנחנו רואים גם הבדלים מאוד מאוד גדולים באחוז ההיענות לפי חוזרים מיעדים שונים.

אילנה גנס: יש מקומות שאנשים חוזרים ועושים בדיקות בהיקפים מאוד יפים, מעל 90 אחוזים, ויש יעדים שאנחנו רואים שאנחנו מדשדשים סביב 40-30 אחוזים.

גלעד קריב: אני לא אחקור בעניין הזה כי אני חושב שאני אגיע למחוזות לא ראויים בפילוח האוכלוסייה במדינת ישראל.

אילנה גנס: זה בהחלט חלק מהאנתרופולוגיה הרפואית.

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: לדעתי זה מחייב אותנו לחשוב טוב על מאמצי ההסברה.

גלעד קריב: אני רוצה להבין.

גלעד קריב: המחשבה לגבי הסיפור של כניסת מי שלא מבצע בדיקה שנייה, זה מבחינת

גלעד קריב: כם דבר שאתם כבר עובדים עליו?

טל פוקס: אנחנו עובדים עליו.

טל פוקס: כן.

גלעד קריב: והוא בא במקביל להסרת חובת הבידוד או שזה לא קשור?

טל פוקס: יש קשר בין הדברים.

טל פוקס: כן.

גלעד קריב: יש היגיון בהסרת חובת הבידוד בעת הזו לאור מה שנאמר כאן על ה-אומיקרון?

טל פוקס: לא.

טל פוקס: הכוונה היא כרגע להאריך את חובת הבידוד.

גלעד קריב: של ה-72 שעות.

טל פוקס: כן.

טל פוקס: להחליף אחד בשני אבל זה לא משהו שהוא עדיין סופי.

טל פוקס: זה עדיין בתהליכי גיבוש.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: גבירותיי, יש לנו עוד משהו שאנחנו רוצים לברר?

נועה ברודצקי: קצת על האכיפה במיוחד על מדינות אדומות שהן לא ברשימה.

גלעד קריב: יותר מלשלוח את האנשים למלונית?

נועה ברודצקי: לא.

נועה ברודצקי: מדינה שהיא לא ברשימה.

נועה ברודצקי: יש כאן איזשהו קושי כי ברשימה יש מדינות בהן אין מספיק מידע, מדינות באפריקה שאין בהן מספיק מידע ובכל זאת נמצאות ברשימה, לעומת למשל בריטניה שיודעים כבר שיש שם התפרצויות והיא לא ברשימה.

נועה ברודצקי: גם זאת שאלה של הצדקה של אחד מול השני.

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: אני רוצה להזכיר שלחלק גדול מהמדינות שברשימה אין טיסות.

גלעד קריב: לא צריך להתרשם מ-50 המדינות באפריקה.

גלעד קריב: לרוב המדינות האלה אין טיסות ישירות אליהן והנוסעים חוזרים בעיקר דרך דרום אפריקה ואתיופיה.

נועה ברודצקי: אז השאלה היא לגבי המדינות כמו בריטניה, מדינות אדומות שהן לא ברשימה והנוסעים לא הולכים למלוניות, האם יכול להיות שיש שם אכיפה מוגברת לגבי הבידוד שלהם?

גלעד קריב: הן לא אדומות.

גלעד קריב: הן על סף להיות אדומות.

נועה ברודצקי: בריטניה לא אדומה?

אילנה גנס: לא.

גלעד קריב: הגדרה של מדינה אדומה, צריך להיזהר מהגדרה של מדינה אדומה.

גלעד קריב: גם צבעתם אותה באדום במפה.

אורי מקלב: על איזו מדינה מדברים?

גלעד קריב: על בריטניה.

אילנה גנס: היא לא אדומה אלא מדינה עם התפרצות.

אורי מקלב: אבל יש מדינות אדומות שהן לא צבועות אצלכם כמו דובאי והאמירויות?

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: כרגע הן לא ברשימה האסורה.

אורי מקלב: אבל הן אדומות.

גלעד קריב: מה זה אדומות?

גלעד קריב: יש בעיה עם מוקד תחלואה.

גלעד קריב: הן לא אדומות על פי ההגדרות.

אילנה גנס: יש מקרים מרוצפים, אנחנו יודעים שיש ואנחנו גם רואים את זה כמעט בכל מיני מדינות העולם.

אילנה גנס: הווריאנט הזה הגיע לכולן, אבל עדיין בתפוצה קטנה שלא מצדיקה להכניס את המדינה לרשימת המדינות האדומות.

גלעד קריב: על פי הקריטריונים שבניתם.

אילנה גנס: מדובר על מספר חוזרים מאוד מאוד גדול.

אילנה גנס: כל עוד אין הגבלה על התעופה ליעדים האלה - בריטניה, ראיתם את המספרים.

אילנה גנס: מדובר על מספרים מאוד מאוד גדולים - קשה, לפחות נכון לעכשיו, לתעדף מדינה מסוימת כי אין לנו כרגע אינדיקציה חד משמעית לעלייה ספציפית.

אילנה גנס: אנחנו גם יודעים שיש אזורים מסוימים שם התפוצה היא יותר גדולה וזאת לא כל בריטניה.

גלעד קריב: צריך לומר את האמת.

גלעד קריב: על פי תמונת המצב שכרגע בידינו, אנחנו מאוד קרובים למציאות בה יש כאן גל תחלואה עולמי עם ה-אומיקרון בגלל מקדם ההדבקה שלו.

גלעד קריב: אז הממשלה תצטרך להחליט על מדיניות.

גלעד קריב: אירופה מאוד קרובה לגל תחלואה ב-אומיקרון.

גלעד קריב: בבריטניה אני מבין שהנתונים אומרים שה-אומיקרון הביס את הדלתא בעיצומו של גל תחלואה של הדלתא.

אילנה גנס: נכון.

אורי מקלב: הונג קונג מוכרת כמדינה אדומה?

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: כרגע רק אפריקה.

אורי מקלב: אתה צודק מאוד בדבריך.

אורי מקלב: אם אפשר להתייחס בקצרה.

אורי מקלב: הדיון נקבע כמעט מעכשיו לעכשיו ובחלק מהדיונים קודמים לא יכולתי להשתתף.

אורי מקלב: יכול להיות שאני לא יודע הכול אבל אין ספק שכאשר זה יגיע למדינות שהנגישות אליהן והממשק הוא הרבה יותר חזק, - צריך לחשוב על כך.

אורי מקלב: אני דיברתי בפעם הקודמת ואני לא יודע אם זה בא לידי ביטוי ואמרתי שיציאה מהארץ למדינות האלה, יש אנשים שיש להם שם מסחר ויש להם עסקים והם יכולים להפסיד את כל עולמם ואת כל הונם כי הם לא יוכלו לצאת לשם.

אורי מקלב: אני זוכר פעמים קודמות ואנשים באו ואמרו שלא יכולים למנוע מהם יציאה כי יש להם שם עסקים.

אורי מקלב: אז הגענו למתווה לפיו יש זמן מסוים.

אורי מקלב: אתה מונע ממנו לצאת כי אחר כך הוא ידרוש אחר כך להיכנס.

אורי מקלב: זאת הסיבה היחידה.

אורי מקלב: למה אתה מונע מבן אדם לצאת?

אורי מקלב: לא שאתה עכשיו חושש לבריאותו.

אורי מקלב: הסיבה היחידה שאני יודע אותה, כדי שאחר כך הוא לא יבקש כישראלי לחזור הביתה.

אורי מקלב: אם מראש אתה מגביל את היציאה שלו, אתה אומר לו שב-30 הימים הקרובים הוא לא יכול לחזור, זאת סיבה שיכולה לעזור בהתחייבות שהוא לא חוזר.

אורי מקלב: שהוא לא יכול לחזור.

גלעד קריב: אני יודע שהממשלה עסוקה כרגע ושואלת את השאלה מה באמת יקרה כאשר אירופה תהיה בעיצומו של גל תחלואה והדבקות קהילתיות.

גלעד קריב: אנחנו רואים היום כבר מוקד בבריטניה, מתחילים לראות מוקד בצרפת, ואני מזכיר שחלק גדול ממדינות אירופה באמת בעיצומו של גל תחלואה "רגיל".

גלעד קריב: באוסטריה יש סגר.

גלעד קריב: אני יודע שהממשלה עוסקת בנושא הזה.

גלעד קריב: מה שאומר חבר הכנסת מקלב זה שצריך להיכנס למערכת ניהול הסיכונים שיכול להיות שאם לא סוגרים את השמים, אז באמת האמירה הזאת - אתה יכול לצאת אבל תדע שיש הגבלות בכניסה.

גלעד קריב: למרות שאני רוצה לומר שמבחינה משפטית להגביל חזרה של אזרח ישראלי לארץ - - -

אורי מקלב: אתה אומר את זה מראש.

גלעד קריב: קשה להחזיק את המדיניות הזאת לאורך זמן.

טל פוקס: אני אציין שמי שנוסע לזמן ארוך, אמנם לא חודש, כן יש לו את האפשרות לצאת.

גלעד קריב: אבל אני רוצה להזכיר גם שאנחנו ראינו כאן

גלעד קריב: בתקופת הגל הרביעי שהמענה שמקבלים אנשי עסקים הוא לא טוב.

גלעד קריב: ראינו שברשימת החריגים בתקנות יש סעיפים שמקבלים מענה מאוד טוב כי הם מגיעים ישר לוועדת החריגים וברגע שטייבנו את עבודת ועדת החריגים, יש מענה.

גלעד קריב: ראינו שכאשר מדובר באנשי עסקים, אם אתה לא משתייך לאיזה מפעל גדול או תעשייה ביטחונית, אתה אדם פרטי שיש לו עסקים – מאוד קשה לקבל את המענה דרך משרד הכלכלה.

גלעד קריב: מספר הישראלים שיוצאים ל-50 מדינות אפריקה, הוא לא גדול אבל אם מחר תהיינה הגבלות יציאה למדינות באירופה, אנחנו רואים את המספרים הנכנסים, או שוב יצאו לתורכיה, זה יצמח דרמטית.

גלעד קריב: עכשיו צריך להיערך עם פתרונות כמו שאומר חבר הכנסת מקלב.

אורי מקלב: נתקלנו במקרים שאנשים ישראלים אבל מרכז חייהם בחוץ לארץ.

גלעד קריב: דיברנו על זה.

גלעד קריב: סטודנטים.

אורי מקלב: הם לא יכולים לחזור למשפחה.

גלעד קריב: יש מענה.

נועה ברודצקי: זה בחריגים.

גלעד קריב: יש מענה טוב בתקנות.

נועה ברודצקי: מי שמרכז חייו לא בישראל.

גלעד קריב: הוא יכול לצאת.

אורי מקלב: מה שקורה זה שאתה עושה תקנות ויש כל מיני דברים שאתה בכלל לא צופה אותם והתקנות לא נותנות מענה והן מצומצמות.

אורי מקלב: אז אתה נתקל בחומה בצורה.

גלעד קריב: לכן הקפדנו על איכות העבודה של ועדת החריגים.

גלעד קריב: אני רוצה להתקדם.

גלעד קריב: אנחנו ניפגש בשבוע הבא.

גלעד קריב: היינו צריכים כבר לפני חודשיים על העניין של הסנכרון לימים שני, שלישי ורביעי.

גלעד קריב: בסדר, זו אשמתנו.

גלעד קריב: אני כאן גם ביום חמישי.

גלעד קריב: אני יודע, חבר הכנסת מקלב, שבינך לביני יש תחרות סמויה על שעות הנוכחות במשכן.

גלעד קריב: בינתיים אתה מנצח.

גלעד קריב: יש לי תחושה שאתה ביקשת מחבר הכנסת ינון אזולאי לגרש אותי אתמול מהמשכן כדי שאני לא אאפיל על ההישג הדרמטי שלך בנוכחות.

אורי מקלב: לא.

אורי מקלב: אין לי אתו הסכם בעניין.

אורי מקלב: זה בטח מסיבות אחרות.

גלעד קריב: רק לי יש הסכם עם הממשלה על ספרי תורה בכותל.

אורי מקלב: הוא לא דיבר על המשכן.

אורי מקלב: הוא דיבר על המליאה.

גלעד קריב: רק מהמליאה הוא רצה לגרש אותי.

גלעד קריב: בוועדה עוד מותר לי להיות.

גלעד קריב: בוועדה אני נשאר.

גלעד קריב: רק במליאה אסור לי להיות.

גלעד קריב: בסדר.

אורי מקלב: קמת.

אורי מקלב: צעקת קריאות ביניים.

גלעד קריב: זה באמת כל כך נדיר להכריז קריאת ביניים.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: אני מבין שחבר הכנסת אזולאי הוא מאוד רגיש וקשה לו להתמודד עם קריאת ביניים.

גלעד קריב: בסדר.

אורי מקלב: הנושא שלו לא היה צריך לעורר אותך בקריאות ביניים כאלה.

גלעד קריב: אני בסך הכול שאלתי אותו אם הוא בעד או נגד החוק כי לא הבנתי על מה הוא מדבר.

גלעד קריב: זאת הייתה קריאת הביניים שלי.

גלעד קריב: אני בחור אופטימי.

גלעד קריב: מכיוון שאריה דרעי לא היסס לשלוח את הבן שלו לעבוד בהסתדרות הציונית העולמית ולעבוד כל יום עם רפורמים וקונסרבטיבים, והוא גם לא היסס לשלוח את האח לו להיות סגן יושב ראש קרן קיימת לישראל, כך שהוא כל יום עובד באותו צוות עם רפורמים וקונסרבטיבים, אז יש תקווה לאחריתך.

גלעד קריב: בסוף גם ינון אזולאי יתרגל.

גלעד קריב: אם האח של דרעי וינקי דרעי, הבן של דרעי, התרגלו לעבוד עם רפורמים, אז יש גם תקווה לינון אזולאי.

גלעד קריב: הוא יצטרך לעבור תהליכי חפיפה.

גלעד קריב: שיבקש מאח של דרעי.

גלעד קריב: הוא גם יכול לבקש תהליכי חפיפה מפינדרוס כי פינדרוס סידר שיחתמו אתנו על הסכם קואליציוני.

אורי מקלב: ...

אורי מקלב: אוסף סוכנים.

אורי מקלב: אתה יודע שכל ארגון מסודר, מדינה ודאי - - -

גלעד קריב: יש לה סוכנים חשאיים.

אורי מקלב: שולח אנשים כדי להוציא גם מבפנים.

גלעד קריב: אז המעורבות של ש"ס בהסתדרות הציונית היא כדי להרוס את המוסדות הציוניים.

שמחה רוטמן: את הרפורמים.

גלעד קריב: רק את הרפורמים.

שמחה רוטמן: לא את כולם.

שמחה רוטמן: רק את הרפורמים.

אורי מקלב: זה החליש את הכוח של הרפורמים.

אורי מקלב: לא רק הם.

אורי מקלב: גם אנחנו.

אורי מקלב: זאת שליחות.

גלעד קריב: יפה.

גלעד קריב: אני שמח שמתוך שלא לשמה בא לשמה והיהדות החרדית האשכנזית הצטרפה להסתדרות הציונית העולמית.

גלעד קריב: יפה שהלכתם בעקבות התנועה הרפורמית שגילתה בשלב יותר מוקדם - - -

שמחה רוטמן: מתוך לשמה מה שלא לשמה.

אורי מקלב: עשרות המיליונים שהתנועה הרפורמית קיבלה בתוך הסוכנות.

גלעד קריב: אל תדאג.

גלעד קריב: תנוח דעתך.

גלעד קריב: נמשיך לקבל.

גלעד קריב: חברותיי, זה לא קשור לתקנות.

גלעד קריב: עשינו הפוגה.

גלעד קריב: יש תשובה לגבי צוות אוויר?

טל פוקס: עדיין אין לנו תשובה.

גלעד קריב: מה אמור להגיע לכאן ביום ראשון?

טל פוקס: מלוניות.

גלעד קריב: תעבירו בבקשה את המסר שאנחנו לא נשלח חוזרים ממדינות אדומות להיות במלוניות אם אנשי צוות האוויר לא נדרשים אפילו לבדיקת ׁPCR.

גלעד קריב: נשמע הגיוני מבחינה משפטית.

גלעד קריב: למדנו על כך שכרגע יצרו כאן מצב שאתמול אישרנו תקנות שדי אם לא חזרה תשובת PCR של מישהו אחר במטוס, הבן אדם עדיין צריך להישאר במלונית.

גלעד קריב: איך אפשר להצדיק שהדייל או הדיילת לא חייבים אפילו בבדיקת PCR?

גלעד קריב: אנחנו לא שולחים אותם למלונית אבל לפני שהם חוזרים הביתה לתל אביב או לבאר שבע, שלא יעשו בדיקת PCR אם הם חזרו ממדינה אדומה?

גלעד קריב: זה לא נשמע הגיוני.

שמחה רוטמן: בטח היה להם פטור.

גלעד קריב: יש להם פטור.

גלעד קריב: לצוות אוויר יש בדיקת PCR פעם בשבוע.

אילנה גנס: לא.

גלעד קריב: גם זה אפילו לא.

שמחה רוטמן: זה לא הגיוני.

גלעד קריב: אתה רואה, לפעמים אתה ואני חושבים אותו הדבר.

גלעד קריב: אנחנו מסכימים שזה לא הגיוני.

גלעד קריב: התחלתי לקרוא אתמול את ספרך.

גלעד קריב: ספר טוב.

גלעד קריב: כולו במחוזות המדע הבדיוני, אבל ספר טוב.

שמחה רוטמן: אני מאמין שאפשר לקרוא לזה יותר ביסטופיה מאשר מדע בדיוני, אבל בסדר.

גלעד קריב: חברים, יום חמישי בצהרים.

גלעד קריב: חוץ מזה, אני עוד צרוד מהוויכוח עם ינון אזולאי.

שמחה רוטמן: וזה עוד כשמיקי היה בצד שלך.

שמחה רוטמן: תחשוב מה היה קורה אם מיקי היה בצד שלנו.

אורי מקלב: הוא לא קרא אותך לסדר אפילו פעם אחת.

אורי מקלב: הוא בחר להסתכל לצד שמאל.

שמחה רוטמן: זה עשר מעלות ימינה.

שמחה רוטמן: הצוואר שלו תפוס.

גלעד קריב: על מה יש לו לקרוא אותי לסדר?

גלעד קריב: אני אדם מנומס.

גלעד קריב: יום ראשון, בדיקות PCR לצוותים שמגיעים מהמדינות האדומות.

גלעד קריב: מר אמנון שמואלי, ועדת החריגים, בבקשה, התייחסות קצרה שלך ונתקדם הלאה.

אמנון שמואלי: צהריים טובים לכולם.

אמנון שמואלי: לגבי צוותי האוויר שמגיעים, זה צוות אוויר של אתיופיאן, הוא עובר בדיקת PCR.

אמנון שמואלי: מחייבים אותו לעבור כאן בדיקת PCR והוא עושה את הבדיקה למרות שזה לא רשום בתקנות אבל זאת החלטה של מנהל נתב"ג, להעביר אותו בדיקת PCR בתנאים שמשרד הבריאות קבע.

אמנון שמואלי: זה לגבי הדיון הקודם.

שמחה רוטמן: מי החליט לחייב אנשים בבדיקת PCR ולכלוא אותם במלונית?

גלעד קריב: ראש רשות שדות התעופה.

גלעד קריב: זה בסמכותו לגבי ההסכמים וההנחיות עם חברות התעופה.

גלעד קריב: אז זה אומר שאין שום בעיה להכניס את זה לתקנות.

אמנון שמואלי: עדיף שלא.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: עדיף שכן.

גלעד קריב: ייכנס לתקנות.

אמנון שמואלי: בסדר, אבל באופן עקרוני רק שתדעו שמבצעים והם נוסעים על פי נוהל ישירות למלונית ואחרי 24 שעות, למחרת, הם עוזבים את הארץ.

גלעד קריב: ומה קורה עם הטיסות מדרום אפריקה?

אמנון שמואלי: אין לך טיסות מדרום אפריקה.

אמנון שמואלי: אני לא יודע מהיכן הבאתם את זה.

אמנון שמואלי: אין טיסות מדרום אפריקה.

אמנון שמואלי: הטיסות הן מאתיופיה.

גלעד קריב: מכל 50 המדינות כרגע, הטיסות היחידות שנוחתות כאן אלה או צ'רטרים מסיישל או ישירות מאתיופיה?

אמנון שמואלי: בדיוק, אבל סיישל כבר נגמר.

אמנון שמואלי: אין טיסות מסיישל.

אמנון שמואלי: הכניסות שמגיעות מסיישל זה רק לשם תדלוק.

אמנון שמואלי: אנשים שינו את הנתיב למלדיבים.

אמנון שמואלי: אלה שנסעו לסיישל נוסעים למלדיבים וכשהם חוזרים הם עוצרים בסיישל לתדלוק ואנחנו בודקים נוסע-נוסע שאכן לא עבר בסיישל.

אמנון שמואלי: לגבי דרום אפריקה.

אמנון שמואלי: בדרך כלל הם מגיעים מאירופה, הם מאותרים ונשלחים למלוניות.

אמנון שמואלי: לגבי ועדת החריגים.

אמנון שמואלי: ועדת חריגים ליציאה.

אמנון שמואלי: עד היום קיבלנו 787 בקשות.

אמנון שמואלי: מרביתן היו של אנשים שעוזבים למקום מגוריהם הקבוע, הם מציינים שהם נוסעים למקום מגוריהם הקבוע והם לא יחזרו ב-60 הימים הקרובים.

אמנון שמואלי: יש כאלה שפונים לצאת למטרות עסקים.

אמנון שמואלי: אלה בדרך כלל הבקשות.

אמנון שמואלי: עד עתה אושרו 202 בקשות כאלה, 237 בקשות נדחו ו-347 נדרשו להשלמת מסמכים כי הם רק רשמו את הסיבה ולא צירפו עדות לכך.

אמנון שמואלי: זאת תמונת המצב.

אמנון שמואלי: אין ביקוש כמו שהיה לרוסיה או לתורכיה אלא מדובר במספרים ממש קטנים.

גלעד קריב: ואתם מצליחים לעמוד בקצב ועובדים כפי שעבדתם בעבר?

גלעד קריב: מלווים משפטית?

אמנון שמואלי: אנחנו עומדים בקצב.

אמנון שמואלי: מלווים משפטית.

אמנון שמואלי: אין בעיות מיוחדות.

אורי מקלב: אמנון, הרכב ועדת החריגים היא באותו הרכב של ועדת החריגים לגבי כניסה לישראל?

אמנון שמואלי: את זה מרכז משרד החוץ.

אמנון שמואלי: אמרנו שהסיבות שאנחנו מתחשבים בהן, בדרך כלל הן סיבות הומניטריות.

אמנון שמואלי: אנחנו מאשרים אנשים שמרכז חייהם בארץ, לדוגמה תושבי קבע, תושבים ארעיים, סטודנטים.

אמנון שמואלי: התנאי הוא שהם מחוסנים.

אורי מקלב: מי מרכז את זה?

אמנון שמואלי: משרד החוץ.

אורי מקלב: הייתה הפרדה בין ועדת החריגים של המבקשים לצאת לבין אלה המבקשים להיכנס.

אמנון שמואלי: נכון.

אורי מקלב: זה בגלל המספרים היותר גדולים או בגלל מדיניות אחרת?

אמנון שמואלי: לא.

אמנון שמואלי: אנחנו היינו מאוד מאוד שמחים אם היו לוקחים את שתי הוועדות האלה למקום אחר אבל הן נשארו אצלנו כי אף אחד לא מוכן להיות בוועדות האלה.

אמנון שמואלי: נשארנו בעל כורחנו בוועדות.

גלעד קריב: הסיפור הזה של אי המצאת המסמכים, אתם מודיעים לאנשים שהם צריכים להביא מסמכים.

אמנון שמואלי: בוודאי.

אמנון שמואלי: אנחנו מודיעים מה צריך להשלים.

אמנון שמואלי: אם הוא אומר שהוא איש עסקים והוא נוסע לשם עסקים, הוא צריך המלצה של משרד הכלכלה.

אמנון שמואלי: בלי זה אנחנו לא מאשרים.

אמנון שמואלי: כך כתוב בנוהל.

אמנון שמואלי: אז הוא ממציא את המסמכים החסרים.

אמנון שמואלי: אין בעיה.

אמנון שמואלי: אנחנו לא מערימים קשיים.

נעמה מנחמי: אני קצת תוהה לגבי זה שכל כך הרבה אנשים לא מבינים שהם צריכים לצרף את המסמך הנכון.

נעמה מנחמי: כלומר, יש לכם בערך 500 מתוך קרוב ל-800 בקשות של אנשים שלא מבינים מה הם צריכים לצרף.

אמנון שמואלי: 300.

אמנון שמואלי: 350.

אמנון שמואלי: 50 אחוזים לא מגישים את המסמכים כי הם מנסים את מזלם ואולי זה יעבור.

נעמה מנחמי: תוך כמה זמן עונים להם לגבי צירוף המסמך?

אמנון שמואלי: אני מציע שתכניסו את זה לתקן של שירות המדינה.

אמנון שמואלי: פחות מ-24 שעות.

גלעד קריב: זה מחויב בחוק.

טל פוקס: כרגע מי שמפעיל את הטיסות האלה של אתיופיאן, זאת בעצם חברה שהיא מגיעה משם וכאן עושה את השהות הקצרה ולכן הם נבדקים, כי הם שהו שם ומשם הגיעו לכאן.

טל פוקס: אין היום טיסות שחברה ישראלית מפעילה במדינה אחרת.

טל פוקס: המחויבות כרגע, לפי התקנות, לבדיקות של אותה קבוצה היא פעם בשבוע.

גלעד קריב: אנחנו נדבר על זה ביום ראשון.

שמחה רוטמן: העובדה שזו חברה זרה, זה אומר שבהכרח הצוותים הם זרים?

טל פוקס: לא.

אמנון שמואלי: כן.

אמנון שמואלי: הצוותים הם זרים.

אמנון שמואלי: הצוותים של אתיופיאן הם זרים.

גלעד קריב: נדבר על זה ביום ראשון.

גלעד קריב: חבר הכנסת מקלב, אנחנו ניגשים להצבעה?

שמחה רוטמן: אני לא מצביע.

שמחה רוטמן: אני מהאו"מ.

גלעד קריב: גברת טלי לאופר, התאחדות משרדי הנסיעות.

טלי לאופר: תודה רבה.

טלי לאופר: אני רוצה לדבר ממש בקצרה.

טלי לאופר: כפי שאתם מתארים לעצמכם וכפי שאמרנו על כל במה, אנחנו קוראים כמובן לא להאריך את התקנות של הבידוד לחוזרים מחוץ לארץ שהם מחוסנים.

טלי לאופר: אני אחסוך את כל הנאומים ואני אתמצת את זה לשני דברים.

טלי לאופר: ראשית, ראיתי שיש נתונים לגבי זה שיש אולי הרבה נדבקים אבל לא ראינו כל נתונים לגבי מידת החומרה של החולים שחולים באופן חמור.

טלי לאופר: לא ראינו כל נתונים.

טלי לאופר: שלבו את זה עם זה שיש כאן פגיעה מאוד קשה בחופש התנועה של האזרחים ובעיקר בחוק יסוד: חופש העיסוק.

טלי לאופר: יושב ראש הוועדה מכיר היטב וגם שלח פנייה בנושא.

טלי לאופר: ההחלטות על שלושה ימי בידוד יחד עם ההחלטה על איסור כניסת תיירים, המשמעות שלה היא מכה ניצחת לתיירות ופגיעה בפרנסה.

טלי לאופר: מאחר שהממשלה והמדינה למיטב ידיעתי עד עכשיו לא עושה כל ניסיון או לפחות מולנו לא הובאה איזושהי כוונה לפצות או לתת מענה כספי לנושא הזה, יחד עם זה שלא הוצג שיש מקרים קשים או שיש עלייה בתחלואה הקשה – אני חושבת שזה תומך באי הארכת לפחות את חובת הבידוד של שלושה ימים שיש לה משמעויות הרסניות עלינו.

טלי לאופר: בנושא הזה אני רוצה שוב לומר גם תודה ליושב ראש הוועדה על הפנייה שהוא הוציא בנושא למשרדי הממשלה וגם לומר לו שטרם נעשה משהו בנושא הזה.

טלי לאופר: תודה רבה.

גלעד קריב: תודה גברת לאופר.

גלעד קריב: אני רוצה במענה לדבריך לומר שראשית, סוגיית הבידוד של ה-72 שעות לא מונחת לפתחנו, לא היום וגם לא כוועדה אלא היא בוועדת הבריאות של הכנסת כי זאת נגזרת של פקודת בריאות העם.

גלעד קריב: דבר שני.

גלעד קריב: אני חוזר על דברים שאמרתי אתמול.

גלעד קריב: הממשלה חייבת ערכית, ציבורית, לטעמי גם משפטית, לתת מענה לפגיעה הכלכלית בענף התיירות הנכנסת.

גלעד קריב: אני את שלי אמרתי.

טלי לאופר: לא רק הנכנסת.

טלי לאופר: אדוני, סליחה.

טלי לאופר: לא רק הנכנסת.

טלי לאופר: סוכני נסיעות ומשרדי נסיעות שעושים גם תיירות יוצאת נפגעו מכה ניצחת בנושא הזה.

גלעד קריב: אני מקבל את זה.

גלעד קריב: תיירות שקשורה בנסיעות לחוץ לארץ ולא תיירות פנימית.

טלי לאופר: נכון.

גלעד קריב: אני חושב שככל שעובר הזמן ואין מענה, לנו יותר קשה לסמוך ידינו על צעדים בתחום הזה שמשיתים את עיקר הנטל על ענף משקי אחד.

גלעד קריב: אמרתי את הדברים בימים האחרונים.

גלעד קריב: למיטב ידיעתי יש עבודת מטה של הממשלה בנושא, של משרד התיירות ומשרד האוצר, ואני מאוד מקווה שבין השאר בעזרת לחץ שלנו יצאו מים מן הסלע.

גלעד קריב: אני כן רואה הצדקה אפידמיולוגית גם לתקנות האלה ובנתונים הנוכחיים גם להמשך חובת הבידוד של ה-72 שעות.

שמחה רוטמן: אפשר לשאול שאלה בקשר הזה?

גלעד קריב: כן.

שמחה רוטמן: מבין האנשים שנכנסו לבידוד של ה-72 שעות, כמה אנשים יצאו שליליים בבדיקה הראשונה ויצאו חיוביים בבדיקה השנייה?

שמחה רוטמן: זה בעצם יכול להיות גם אחרי 48 שעות או אחרי 24 שעות.

שמחה רוטמן: הייתה על זה כתבה מאוד גדולה ב"ישראל היום".

שמחה רוטמן: כמה מספרית ובאחוזים יצאו תוצאות כאלה?

אילנה גנס: קודם כל, אנחנו עוקבים אחרי הנתון באיזה יום אנשים מתאמתים בדרך כלל.

אילנה גנס: כ-50 עד 60 אחוזים מתאמתים כבר בנחיתה בישראל.

אילנה גנס: סביב היום השלישי מתווספים אליהם כ-25-20 אחוזים נוספים.

שמחה רוטמן: מכלל המאומתים.

אילנה גנס: נכון.

אילנה גנס: מכלל המאומתים.

שמחה רוטמן: שהיו מספר די נמוך מלכתחילה.

שמחה רוטמן: כלומר, חוק המספרים הנמוכים.

שמחה רוטמן: השאלה היא מבין האנשים שנתקעו שלושה ימים בבית, איבדו שלושה ימי עבודה וכדומה, כמה אנשים יצאו חיוביים?

שמחה רוטמן: זאת אומרת, כמה חולים תפסנו?

שמחה רוטמן: יש לכם מספרים על כמה אנשים נתקעו בבידוד כזה.

שמחה רוטמן: נניח נזרוק מספר, כמה מאות אלפי אנשים נתקעו לשלושה ימים בבית, כמה חולים תפסתם כך.

אורי מקלב: אתה צריך לשאול הפוך.

אורי מקלב: כמה מאומתים מתגלים בבדיקה הראשונה ואז תיקח 25 אחוזים.

שמחה רוטמן: בסדר.

שמחה רוטמן: כן.

אילנה גנס: אלה כמה עשרות נוספות.

אילנה גנס: לא כולם וריאנט.

שמחה רוטמן: כמה עשרות נוספות.

שמחה רוטמן: אנחנו יודעים כמה וריאנטים יש.

אילנה גנס: לגבי חלקם זה חשד גבוה ואנחנו עדיין מחכים לריצוף.

שמחה רוטמן: בכלל חיוביים.

אורי מקלב: מדברים עכשיו על בכלל חיוביים.

אילנה גנס: בכלל חיוביים.

אילנה גנס: מי שחשוד בווריאנט, קודם כל הוא חיובי.

שמחה רוטמן: ברור.

שמחה רוטמן: זה כהתחלה.

אורי מקלב: לרגיל לא מבקשים 72 שעות.

אורי מקלב: עד לווריאנט לא היו 72 שעות.

שמחה רוטמן: אבל 72 שעות זה גם מישהו שחוזר עכשיו מארצות הברית.

שמחה רוטמן: מישהו שבא עכשיו מארצות הברית, ארצות הברית במפה שלכם היא בצבע יפה, אין אתה בעיה של הווריאנט כרגע וזה הרבה מאוד.

גלעד קריב: השאלה היא עוד כמה זמן צריך להחזיק את סיפור ה-72 שעות.

גלעד קריב: זאת השאלה.

אורי מקלב: נכון.

שמחה רוטמן: אני אומר את דעתי למרות דעתך אדוני היושב ראש.

שמחה רוטמן: אני חושב שאם 60 אחוזים נתפסים בכניסה, 20 אחוזים בבדיקה השנייה שאנחנו מחייבים אותם לעשות בגלל הבידוד, מה שאומר ש-20 אחוזים, גם הבידוד הזה לא עוזר להם והם הכי מסוכנים כי הם יצאו עם שתי בדיקות שליליות, הסתובבו בעולם והם מן הסתם גם עשו את ההדבקה הכי גדולה בקהילה.

שמחה רוטמן: אני חושב שאין הצער שווה בנזק המלך.

אורי מקלב: אילנה, אחרי שתי בדיקות שליליות, אחרי 72 שעות, מתברר שיש חיוביים.

אילנה גנס: ודאי.

שמחה רוטמן: הם מפתחים תסמינים.

אילנה גנס: ...

אילנה גנס: לפחות שבוע, 10 ימים, כפי שראינו קודם ועכשיו ספציפית לגבי הווריאנט הזה, דיברנו על זה קודם, לפני שנכנסת, כרגע לפי נתונים מאוד ראשוניים שלנו, אנחנו רואים שהעומס הנגיפי של אומיקרון נשמר לאורך יותר זמן ולכן אתמול בלילה עדכנו את נוהל מחלים וכרגע כל מי שמרוצף לווריאנט הזה נשאר בבידוד עד לקבלת אישור.

אורי מקלב: 14 ימים.

שמחה רוטמן: לא.

שמחה רוטמן: זה מי שכבר יצא לכם חיובי.

אילנה גנס: נכון.

שמחה רוטמן: בן אדם בא מארצות הברית, הוא עושה שלוש בדיקות.

שמחה רוטמן: עושה בדיקה אחת לפני שהוא עולה למטוס.

שמחה רוטמן: הוא עושה בדיקה שנייה מיד כשהוא יורד מהמטוס.

שמחה רוטמן: הוא עושה בדיקה שלישית בתוך 72 שעות.

אורי מקלב: אחרי 72 שעות.

שמחה רוטמן: לא.

שמחה רוטמן: בתוך 72 שעות.

שמחה רוטמן: זה לא אחרי.

אילנה גנס: ביום השלישי.

שמחה רוטמן: ביום השלישי, לפעמים זה פחות מ-72 שעות.

שמחה רוטמן: ברוב המקרים זה פחות מ-72 שעות.

שמחה רוטמן: הוא עושה שלוש בדיקות בפרק זמן של ארבעה-חמישה ימים.

שמחה רוטמן: מי שיוצא חיובי בבדיקה הראשונה, בכלל לא עלה למטוס ולא הכנסתם אותו לסטטיסטיקה.

אילנה גנס: נכון.

שמחה רוטמן: מי שיצא חיובי בבדיקה השנייה, כשהוא הגיע לארץ - 60 אחוזים מכלל האנשים שתפסתם – שוב, במספרים זה נורא מעט אבל 60 אחוזים מהאנשים שתפסתם – נתפסו בבדיקה שהם עשו בנתב"ג.

שמחה רוטמן: רצו, ישר נכנסו לבידוד מלא, ריצפתם אותו עם חשד ל-אומיקרון, 60 אחוזים.

שמחה רוטמן: 20 אחוזים יצאו שליליים בשתי הבדיקות הראשונות ויצאו חיוביים בבדיקה שלישית.

שמחה רוטמן: במספרים אלה כמה עשרות.

שמחה רוטמן: חשד ל-אומיקרון, את אומרת חלקם, רובם, לא יודע, תלוי מן הסתם מאיזו מדינה הם באים.

שמחה רוטמן: אם היינו מפלחים את זה והייתי שואל ספציפית כמה מארצות הברית – שאלה המסות הגדולות, ארצות הברית, רוסיה, אלה המדינות שאנחנו יודעים את המספרים שמשם באים הכי הרבה אנשים – אני מעריך שהתשובה תהיה יותר נמוכה לפי ההתפשטות.

שמחה רוטמן: השאלה עכשיו היא מה התועלת האפידמיולוגית שאנחנו מרוויחים מה-20 אחוזים, גם אחרי שהם יצאו שליליים ואחר כך פיתחו תסמינים ותפסנו אותם.

שמחה רוטמן: האם הדלתא הזאת של כמה עשרות מצדיקה את הפגיעה האדירה הן בתיירות, בחופש העיסוק, הן באנשים שבאים ומאבדים ימי עבודה, הן אנשים שמראש לא יוצאים לנסיעות קצרות כי הרבה מאוד אנשים שעובדים וחיים בארצות הברית ובישראל, חיים על הקו, הם יוצאים ביום ראשון וחוזרים ביום חמישי ועכשיו לא שווה להם לעשות את זה.

שמחה רוטמן: השאלה האם התועלת האפידמיולוגית בדבר הזה שווה את הצעד הזה ובעיניי לא.

שמחה רוטמן: כמו שאמרת אדוני היושב ראש, זה לא מונח לפתחנו ואולי יעבור בוועדת הבריאות אבל אני רוצה שהאמירה הזאת תיאמר.

גלעד קריב: האמירה הזאת היא חשובה.

גלעד קריב: אני יודע שגם בממשלה חלק מהדיון על הטלת חובת קנס ואי ביצוע בדיקה שנייה קשור בדיון הזה.

גלעד קריב: האם לא כדאי לעבור למשטר הזה ולפטור מהבידוד.

גלעד קריב: אני חושב שכרגע אנחנו רואים התפשטות גדולה, התחלת התפשטות גדולה באירופה.

גלעד קריב: גם המצב בארצות הברית כאשר ארצות הברית לא נקייה מה-אומיקרון.

גלעד קריב: אני אומר שוב שאני יודע שהממשלה בוחנת את העניין הזה בימים אלה.

גלעד קריב: אני חושב שלעת הזו האמירה שזאת לא הולכת להיות שגרה חדשה אלא מדיניות שמבקשים בעזרתה לברר או לעמוד על המגמות לעוד שבוע, לעוד 10 ימים, זו אמירה סבירה.

גלעד קריב: לאורך זמן, צודק חבר הכנסת רוטמן, זה איזשהו מצב ביניים שאין מה להמשיך אתו.

אורי מקלב: הבקשה הראשונה, כמה זמן עבר?

אורי מקלב: דיברנו אז על 14 ימים.

גלעד קריב: זה 14 ימים.

גלעד קריב: זאת הארכה שנייה.

גלעד קריב: נקרא את התקנות.

שמחה רוטמן: אדוני היושב ראש, האם הכרת את כל המדינות?

גלעד קריב: מאז התחלתי להתעסק בענייני הקורונה, אני מנצח ביתר קלות את הילדים בארץ-עיר.

גלעד קריב: אם אפשר בתקנות, לצד השם של המדינה, לשים שם של עיר בירה, זה מאוד יעזור לי.

גלעד קריב: אם אפשר גם לסדר את הרשימה לפי סדר א'-ב'.

שמחה רוטמן: לפי א-ב', זה מסודר.

נועה ברודצקי: הצעת תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת היציאה מישראל) (תיקון), התשפ"ב -2021 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 4 ו-7א לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) התש"ף-2020 (להלן – החוק), ובהתקיים ובאישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, ולאחר שהתקיים האמור בסעיף 4(ד)(2)(א) לחוק, מתקינה הממשלה תקנות אלה:

נועה ברודצקי: בתקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת היציאה מישראל), התשפ"ב-2021 (להלן – התקנות העיקריות), בתקנה 8, במקום "יום ה' בטבת התשפ"ב (9 בדצמבר 2021)" יבוא "י"ח בטבת התשפ"ב (22 בדצמבר 2021)".

נועה ברודצקי: תחילתן של תקנות אעלה ביום ו' בטבת התשפ"ב (10 בדצמבר 2021).

גלעד קריב: מי בעד אישור התקנות?

גלעד קריב: התקנות אושרו

גלעד קריב: התקנות אושרו פה אחד.

גלעד קריב: חברותיי, תודה.

גלעד קריב: ככל הנראה ניפגש ביום ראשון.

גלעד קריב: שבת שלום.

גלעד קריב: סוף שבוע נעים.