ועדת הכלכלה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 116, 2021-12-15 09:30

איתן גינזבורג: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את הדיון של ועדת הכלכלה, היום יום רביעי, י"א בטבת התשפ"ב, 15 בדצמבר, 2021.

איתן גינזבורג: אנחנו עוסקים היום בשתי הצעות של תקנות הטלגרף האלחוטי, בשני תיקונים: אחד, הוראת שעה והשני תיקון של האגרות.

איתן גינזבורג: נתחיל בדיון.

איתן גינזבורג: ראשית אתחיל בהוראת השעה: הצעת תקנות הטלגרף האלחוטי (רישיונות, תעודות ואגרות) (הוראת שעה) (תיקון), התשפ"ב-2021.

אורנן שטיינברג: אני נציג הלשכה המשפטית של משרד התקשורת.

אורנן שטיינברג: דבר ראשון אני רוצה להודות לממלא מקום יושב-ראש הוועדה ולוועדה על קיום הדיון היום.

אורנן שטיינברג: אנחנו מביאים לאישורכם, כמו שציינת, את הארכת הוראת השעה לתקנון הטלגרף האלחוטי.

אורנן שטיינברג: בהזדמנות זאת, כבר בפתח הדברים נרצה להודות לייעוץ המשפטי של הוועדה שסייע לנו להביא את זה.

אורנן שטיינברג: תודה רבה.

אורנן שטיינברג: אתן קצת רקע על הדברים כדי למקם אותם קצת יותר טוב.

אורנן שטיינברג: ביום 31 בדצמבר 2015 תוקנו תקנות הטלגרף האלחוטי.

אורנן שטיינברג: התיקון כלל שני חלקים – החלק הראשון נגע לתיקונים קבועים, בעיקר להליך האגרה וגם לעדכון רשימת הרישיונות שמפורטים בתוספת הראשונה.

אורנן שטיינברג: החלק השני, שעליו התכנסנו היום זה הוראת השעה, שהתקופה שלה הייתה לשלוש שנים, ובה כלולים תיקונים בסכום האגרה.

אורנן שטיינברג: אז כדי לפרט קצת יותר על הוראת השעה אני אשמח להעביר את רשות הדיבור לטל אלימלך, מנהל תחום בכיר במנהל הכלכלה במשרד התקשורת.

טל אלימלך: בוקר טוב.

טל אלימלך: מצטרף לתודות של אורנן, כמובן.

טל אלימלך: אז אני אעשה סקירה קצרה לגבי תחולת הוראת השעה, ונציין שאנחנו תחת מסגרת של עבודה של הערכת שווי התדרים, עבודה שנדרשנו לעשות ואנחנו חושבים שהיא נכונה וצריכה להיעשות, והיא כוללת מספר רכיבים שבהם אנחנו מעריכים את שווי התדרים וגם מתוכם גוזרים את ערך האגרות, וגם מפנים לשימושים המתאימים והנכונים לתקופה הזאת.

סמי אבו שחאדה: אפשר שאלה לפני הכניסה לפרטים האלה?

סמי אבו שחאדה: אם אפשר לתת כמה מילות רקע לגבי העניין הזה של טלגרף.

סמי אבו שחאדה: אני כהיסטוריון, בשבילי זה המאה ה-19 הטלגרף הזה.

סמי אבו שחאדה: מה המשמעות של טלגרף היום?

סמי אבו שחאדה: מה החשיבות של הדבר הזה היום?

שמואל אזולאי: פקודת הטלגרף זה החוק שקיים במדינה לשימוש בתדר, להורדה והקצאה של תדרים לשימוש בארץ, והיא קובעת – אם נסכם את הפקודה במשפט אחד:

שמואל אזולאי: כל המחזיק ומפעיל מכשיר אלחוטי נדרש לרישיון מאת משרד התקשורת, ומתחת לפקודה קיימות גם תקנות שהמנהל קבע, שהשר קבע, ביניהן תקנות הטלגרף האלחוטי – אישורי התאמה.

שמואל אזולאי: זה כל המכשירים האלחוטיים שעומדים בתקנות האלה, בעצם לא נדרשים לרישיון מאת משרד התקשורת, ובעצם התדרים שהם unlicensed, ואז אין בעדם אגרה.

שמואל אזולאי: ומה שקבוע שם זה בעצם שנדרש רישיון ואגרה עבור השימוש, עבור האחזקה ועבור השימוש בתדר.

שמואל אזולאי: התדרים – ניהול התדרים בכל מדינה מבוצע תוך כדי התייחסות לשימושים, לשירותים השונים והמגוונים.

שמואל אזולאי: השימוש הנפוץ והמוכר בארץ וגם המוביל בעולם – זה שימוש הסלולר.

שמואל אזולאי: אז היום בארץ מאושרים לשימוש מספר תחומים של תדרים בהתאם לתקינה בין לאומית.

שמואל אזולאי: ה- ITUR הוא בעצם הארגון הבין לאומי שאחראי על סקטור הרדיו, וה- ITU שזה ארגון הבזק הבין לאומי שהוא האחראי על הורדה והקצאה של תדרים בעולם, ואנחנו חברים בו.

שמואל אזולאי: המשרד הוא הגורם שמייצג את המדינה, את האינטרסים של המדינה.

שמואל אזולאי: ה- ITU בעצם חילק את העולם, לקח את הגלובוס ופרס אותו למפה, וחילק אותה לשלושה אזורים.

שמואל אזולאי: זה נקרא zones.

שמואל אזולאי: אנחנו נמצאים באזור אחד מתחת לאירופה, מתחתינו – אפריקה, ואנחנו הולכים בהתאם לרגולציה שנקבעת באותו אזור, אזור 1.

שמואל אזולאי: יחד עם זאת, כשאנחנו מחוברים ל-ITU אנחנו מחוברים גם לאירופה.

שמואל אזולאי: כלומר, אנחנו מאמצים את התקינה האירופאית.

שמואל אזולאי: אז כל התדרים שאנחנו מאפשרים לשימוש, אם זה תחת רישוי או ללא רישוי – זה בהתאם לתקינה הבין לאומית, ITUR, וגם בהתאם למה שמאומץ באירופה ונמצא בשימוש באירופה.

שמואל אזולאי: כלומר, ברגע שאתה מנהל את משאב התדר הזה שהוא של כל הציבור במדינה בהתאם לתקינה, אז אתה דואג לזה שכל השירותים שפועלים שם יפעלו ללא הפרעות הדדיות בין השירותים.

שמואל אזולאי: והשירותים הם מאוד מגוונים –סלולר, כמו שציינתי, שזה השירות המוביל, יש את השירות הימי והשירות האווירי – כל התדרים שפועלים בשירות הימי והאווירי שהם תדרים בדרך כלל גלובליים, כיוון שמטוסים טסים בין אזורים, אז אנחנו דואגים שהתדרים האלה יישמרו ולא יופרו.

שמואל אזולאי: ויש תדרים שהם unlicensed, יש תדרים לחובבי הרדיו, לדוגמה, וכו' וכו'

סמי אבו שחאדה: המדינה משקיעה בתשתיות האלה?

שמואל אזולאי: המדינה מנהלת את המשאב.

סמי אבו שחאדה: מנהלת – אני מבין, אבל מישהו צריך בסוף לעשות גם את התשתית, נניח – הימית.

שמואל אזולאי: זה מכשירים אלחוטיים.

שמואל אזולאי: זו לא פריסה של סיבים או משהו.

שמואל אזולאי: זה תשתית אלחוטית, הבאת תקשורת בצורה אלחוטית, אז לא נדרש משאב או השקעה בתשתיות.

סמי אבו שחאדה: צריך רק לנהל את זה.

איתן גינזבורג: המילה טלגרף קצת מבלבלת, היא גם מאוד מאוד מיושנת – מחזירה אותנו אחורה בזמן, אבל המילה אלחוטי אולי קצת נשמעת יותר מודרנית.

שמואל אזולאי: מה שאנחנו עושים – אנחנו מנהלים את המשאב של הטבע, אוקיי?

שמואל אזולאי: כדי שכל השימושים וכל השירותים של המשתמשים – והמשתמשים זה גם אזרחים וגם תעשייה – יפעלו ללא הפרעות הדדיות.

טל אלימלך: ביחס לתחולת הוראת השעה – אז בהוראה נקבעו שיעורי הפחתה לסכומי אגרות בפריפריה, בשיעור של 30%.

טל אלימלך: יש שם הפחתה ושינויים באגרות לתדרי הרדיו ה FM שבעיקר משפיעים על תחנות הרדיו האזורי, יש הפחתה בשיעור של 20% לקווי נל"ן – נקודה לנקודה, היו שינויים בתחומי התדרים ובטכנולוגיה לגלים מילימטריים לפי טכנולוגיות שהתפתחו, וגם כל מיני מנגנוני הנחה לשימוש חוזר בתדרים בנקודה לנקודה כדי להגביר את היעילות.

טל אלימלך: אלה התחולות.

טל אלימלך: כמו שציינתי מקודם – אנחנו נמצאים במקביל בעבודה על הערכת שווי.

טל אלימלך: חלק מתחולות העבודה כבר הסתיימו, כמו הסלולר, עברו חקיקה פה בוועדה, ובכוונתנו להשלים גם את העבודה הכלכלית בהקדם, חלקה עומד להסתיים, חלק יסתיים – אנחנו מקווים – במהלך הרבעון הראשון של השנה הבאה, של שנת 2022, וכדי שלא ייווצר פער בין השווי כפי שהוא צפוי להיקבע בעבודות וכפי שקבעו התקנות של הוראת השעה להנחות והפחתות - פער כלכלי שיכול להביא להגברת עלויות, לפגיעה ביעילות, להפחתת שימושים, זה בטוח הקצר.

טל אלימלך: בטווח הארוך זה יכול אפילו לייצר השפעות כלכליות מרובות.

טל אלימלך: אנחנו מבקשים מהוועדה לאשר את הארכת הוראת השעה עד לסוף שנת 2022 ובמקביל נפעל להשלמת העבודות והשלמת הליכי החקיקה מול הוועדה.

איתן גינזבורג: אני רוצה להבין – אל"ף, האם באמת זה ייקח שנה?

איתן גינזבורג: כי זה כבר הוארך פעמיים.

איתן גינזבורג: אז כל פעם ביקשתם שנה מתוך הנחה שתסיימו את העבודה, והיא לא הסתיימה.

איתן גינזבורג: אז מה תוקע לידי שהשנה גם לא תסתיים בבקשת הארכה נוספת?

איתן גינזבורג: השאלה השנייה – למה הדבר תלוי בהפחתת התעריפים?

איתן גינזבורג: אם אני מבין נכון, אם התקנה תאושר ולא תוארך אז התעריפים יעלו?

איתן גינזבורג: זו הטענה?

איתן גינזבורג: ואם כן, למה אי אפשר פשוט לעגן את התעריפים המופחתים?

אורי מקלב: התעריפים עצמם צורפו?

איתן גינזבורג: הם כבר קבועים, הם כבר הופחתו.

איתן גינזבורג: הכול כבר הופחת.

אורי מקלב: חוץ מחובבים – שלא ראיתי שהכול הופחת.

אורי מקלב: זה נכון?

אורי מקלב: זה נכון שלא הופחת לרדיו לחובבים, למשל?

אורי מקלב: לגופים מסחריים - - -

שמואל אזולאי: לחובבים הורדנו את האגרה בעבור התעודה.

שמואל אזולאי: הם לא משלמים עבור תעודה שום אגרה.

שמואל אזולאי: מה שנשאר לשלם – אגרה בעבור הרישיון להפעיל תחנת אלחוט לחמש שנים שזה משהו כמו 130 שקל, אם אינני טועה.

טל אלימלך: אז אני אשיב לשתי השאלות של היושב-ראש.

טל אלימלך: ראשית, אדוני צודק – הוראת השעה הזו הוארכה.

טל אלימלך: העבודה עוד לא הושלמה.

טל אלימלך: בכלליות, העבודה כוללת סדר גודל של שבעה פרקים של רכיבים שבהם אנחנו מעוניינים לבצע את הערכת השווי ואת תמחור האגרות, מתוכם כבר שלושה הושלמו.

טל אלימלך: יש לנו עוד פרק אחד שאמור להיות מושלם עד סוף השנה.

טל אלימלך: הוא כבר מוכן, ועוד שני פרקים שכמעט מוכנים, ועוד פרק קטן שהוא תוספת.

טל אלימלך: לכן, בהינתן העבודה שנותרה אנחנו מעריכים שכדי להשלים, להגיש את העבודות, ולהתחיל בהליכי חקיקה – אנחנו נדרשים להגיע עד לסוף הרבעון הראשון של 2022, וזה יתיר לנו זמן גם להשלים את ההכנה של הליכי החקיקה בתוך המשרד, וגם מספיק שהות של זמן לפנות לוועדה ולוועדת האגרות במשרד האוצר, כמובן, כדי לנהל את ההליכים.

טל אלימלך: זאת עבודה שחשובה לנו, שאנחנו רוצים להביא אותה לסיומה.

טל אלימלך: פרקים משמעותיים כבר הסתיימו בה.

טל אלימלך: אנחנו חושבים שנכון שהשוק יפעל לפי הערכים האמיתיים, הערכים שבעצם הוערכו בעבודה.

טל אלימלך: לכן ישנה גם חשיבות לא רק לקבע את הערכים וההפחתות שנעשו, כי גם ביחס לתקופת הזמן שבה נקבעו ערכים חלו כל מיני שינויים, גם טכנולוגיים וגם בהערכות השווי – זה שוק תקשורת שבחלקו מאוד מאוד מתפתח, ולכן חשוב לבצע את הערכת השווי כמה שיותר נכון.

טל אלימלך: נכון שבמידה מסוימת יכול להיות שבתוצאה הכללית סך הערכים אולי ייצא דומה בכלליות אבל בתמהיל יש חשיבות לדיוק כי סך כל אחד נושא את תשלום האגרה הרלוונטי לאופן השימוש שלו.

טל אלימלך: לכן חשוב לנו לבצע את ההערכות לכל הפרקים בהתאם לשווי ולהערכה הנוכחיים.

טל אלימלך: אני מקווה שהשבתי.

אורי מקלב: לא הבנתי מה הקשר בין השווי לגובה האגרות?

אורי מקלב: איך נקבע השווי, גם?

אורי מקלב: שווי של תחנת רדיו – מה נקבע?

אורי מקלב: לפי המפרסמים שלה?

אורי מקלב: לפי המאזינים שלה?

אורי מקלב: אתם יודעים היום להבחין כמה תדרים לוקחים המאזינים לתחנת רדיו אזורית, למשל?

טל אלימלך: יש מספר פרמטרים שמחשבים לפיהם.

טל אלימלך: יש - - -, יש פוטנציאל אוכלוסייה, יש למשל פרמטרים של פריפריה – יש מספר פרמטרים שמשקפים - - -

אורי מקלב: יש גם רדיו – פעם, בזמנו מתנ"סים היו עושים תחנות רדיו מקומיות, לימודיות כאלה.

אורי מקלב: אני לא יודע אם זה רלוונטי כיום.

אורי מקלב: היו מתנ"סים שהיו מפעילים במסגרת הפעילות שלהם – לימודית ואולי גם חובבנית ביחד.

סמי אבו שחאדה: לא שמענו את התשובה לשאלת היושב-ראש, על הקשר בין עלויות לזמן.

סמי אבו שחאדה: למה שני הדברים באים יחד?

סמי אבו שחאדה: או שזה סתם מקרי, שצריך לעשות את שני הדברים והם מקבילים.

טל אלימלך: שני הדברים מתבצעים במקביל ויש נגזרת גם מתוך השווי של התדר לאגרת ההתדרים.

טל אלימלך: לפעמים יש זהות מוחלטת, לפעמים יש אגרה שהיא קבועה ומבטאת שימוש יעיל, ובנוסף – שווי שימוש כמו למשל בסלולר, שאנחנו מקצים את התדרים במכרז ואז זה נקבע בהליך מכרזי והערך יותר גבוה, וזה איזושהי זהות שמתקיימת בין שני הערכים האלה.

טל אלימלך: זה נגזרת – אחת של השני.

אורי מקלב: אני יכול להבין ששוויי נקבע מגודל השימוש, ההאזנה.

אורי מקלב: אני לא מבין את הפרמטר האחר.

אורי מקלב: למה תחנת רדיו בתל אביב תהיה שווה יותר מבאר שבע?

אורי מקלב: רק בגלל ש - - -המאזינים, או בגלל השימושים בתדרים, לא בגלל - - -הם מפרסמים יותר, בגלל שיש יותר מאזינים.

טל אלימלך: אז ספציפית למקרה שאתה מתאר – זה נכון מה שאתה אומר.

טל אלימלך: חלק מהפרמטרים שנקבעים – יש את כמות האוכלוסייה שהרדיו האזורי יכול לכסות, ואז פוטנציאל הפרסום והרווח שאפשר להפיק והיעילות – ואלה פרמטרים שכמובן משפיעים על השווי.

אורי מקלב: אני חושב שהתעריפים היו צריכים להיות מצורפים לנו כדי שנדע על הפרמטרים.

אורי מקלב: גם אם זה מ-2016.

טל אלימלך: אז כשנביא את התעריפים הקבועים בפני הוועדה כמובן שהעבודות הכלכליות יצורפו.

אורי מקלב: אם יש שם הפחתה – אז הפחתה ממה?

אורי מקלב: כמה משלמת תחנת רדיו שנחשבת בעלת שווי כלכלי גבוה, מה סדר הגודל של מה שהיא אמורה לשלם?

אורי מקלב: עוד שאלה – האם הטכנולוגיה החדשה כמו הנושא של רחפנים, במידה והם יהיו בשימוש תעשייתי ומסחרי – זה שימוש בתדרים?

טל אלימלך: כן.

שמואל אזולאי: היום יש כבר שימוש ברחפנים בתדרים שהקצנו.

אורי מקלב: אתם לא מביאים את זה בתקנות.

שמואל אזולאי: לפני כמה שנים הייתי אצלכם בוועדה למדע וטכנולוגיה.

אורי מקלב: אני לא מביא את זה סתם, אני מביא את הידע הזה מתוך הוועדה.

שמואל אזולאי: תחום התדר הוא ב-5.8 שהוא פתוח היום.

שמואל אזולאי: השימוש ברחפנים הוא אחד הנושאים שעלו בוועדה בראשותך.

שמואל אזולאי: הרחפנים היום פועלים בתדרים שהם תחת "ללא רישוי", שלא נדרש רישיון בשביל להפעיל אותם, גם בתחום של ה-2.4 וגם 5.8.

אורי מקלב: יש לכם רק אסדרה ורישיון - - -

שמואל אזולאי: הם לא צריכים רישיון.

שמואל אזולאי: זה unlicensed.

אורי מקלב: הם שימוש חופשי.

אורי מקלב: זה גם ימשיך בעתיד גם אם זה יתרחב יותר, לשימוש מסחרי?

שמואל אזולאי: כן.

שמואל אזולאי: אז הנושא שעלה בוועדה שהשתתפתי, בראשותך, היה 5.8 גיגה הרץ והצלחנו לאשר אותו בתקנות הטלגרף האלחוטי, לשימוש outdoor, כולל רחפנים.

אורי מקלב: הוועדה גם לא השלימה את ה - - -

שמואל אזולאי: אז אנחנו השלמנו את המשימה.

אורי מקלב: אבל אנחנו לא קיבלנו דיווח כי היו בחירות.

איתן גינזבורג: אנחנו מחכים שתקימו את ועדת המדע והטכנולוגיה, שאז הופעתם שם, לדעתי.

אורי מקלב: אני מבין ששווי של תחנת רדיו נקבע לפי האזור שהיא מכסה, כמה תושבים, וגם המשתמשים.

איתן גינזבורג: שווי התדר.

אורי מקלב: תדרי הרדיו, השווי שלהם – איך הוא נקבע?

איתן גינזבורג: יש טבלה.

אורנן שטיינברג: אז לשאלתך – יש אבחנה בין סכום האגרה להקצאת תדר ברדיו AM ו – FM, ל- AM זה flat 9,400 שקלים אגרה שנתית, ול- FM יש דרגות לפי ההספק בקילוואט, כלומר – עצמת השידור.

אורנן שטיינברג: אז יש פה טבלה מאוד מפורטת, אבל עד 0.1 קילו וואט זה 11,300 שקלים.

אורנן שטיינברג: בין 4.5 ל-5 זה כבר עולה ל-61,600 שקלים וכן הלאה.

אורי מקלב: מדברים על תחנת רדיו מסחרית זה סביר, אבל אם זו תחנת רדיו חובבנית – אז - - -

איתן גינזבורג: אין דבר כזה רדיו חובבני.

איתן גינזבורג: לחובבי רדיו יש אגרה אחרת, זו לא אגרה על תדר, יש להם תעודה.

איתן גינזבורג: הם משלמים על תעודה.

קריאה: רק בתחנה.

קריאה: תעודה – אנחנו פטרנו אותם.

איתן גינזבורג: שאלה אחרונה – לא הקשבתי כי הייתי עסוק כאן בהבנה של התקנות – מה הקשר בין ההפחתה לבחינת השווי?

טל אלימלך: בחינת השווי בעצם – מתוכו אנחנו גוזרים את סכומי האגרות.

טל אלימלך: יש זהות לפעמים מוחלטת, לפעמים חלקית בין האגרה לבין שווי התדרים.

טל אלימלך: למשל בסלולר, יש אגרה קבועה ובגלל זה ערך התדר הוא יותר גבוה, כי זה נקבע בהליך מכרזי.

טל אלימלך: בתחנות הרדיו זה - - -

איתן גינזבורג: מה יקרה בעוד שנה אחרי שתסיימו את בחינת השווי?

איתן גינזבורג: מה התוצר הבא אחרי הבחינה?

טל אלימלך: התוצר הבא זה להביא בפני הוועדה את העבודות הכלכליות ואת תמחור האגרות החדש לכל תחום.

טל אלימלך: למשל, לקווי הנל"ן תהיה עבודה שתוגש, לתדרי רדיו FM - - -

איתן גינזבורג: אני רוצה להבין משהו שהוא מעולם ה common sense: התעריפים האלה הם תעריפים שנקבעו, הם קבועים בהוראת שעה.

איתן גינזבורג: נכון?

איתן גינזבורג: למה לא לעשות אותם כהוראת קבע?

איתן גינזבורג: ביום שבו תרצו לשנות את התעריפים – תבואו ותתקנו.

איתן גינזבורג: למה צריך כל פעם להאריך לכם ולדון בזה שוב ושוב ושוב?

איתן גינזבורג: תקבעו את התעריפים האלה כהוראת קבע.

איתן גינזבורג: תרצו בעוד שנה להחליף אותם – הכנסת פתוחה בפניכם, תשנו אותם.

איתן גינזבורג: המנגנון של הוראת שעה והצורך בהארכה כל פעם מחדש – למה?

איתן גינזבורג: למה צריך כל פעם להתחנן לעוד שנה ועוד שנה?

איתן גינזבורג: תעסוק בזה עכשיו 10 שנים.

איתן גינזבורג: אתה רוצה לתקן – תקן.

אורנן שטיינברג: נראה לי שספיר, הרפרנטית שלנו באגף התקציבים – היא תוכל אולי לענות עלה שאלה הזאת.

ספיר איפרגן: אני מצטערת שהדיון הזה נעשה פה אבל אני קצת תוהה למה השאלה הופנתה אלי.

איתן גינזבורג: אני שואל למה את לא פה באולם.

ספיר איפרגן: אני מצטערת, יש לי בת עם וירוס בטן.

איתן גינזבורג: נאחל לה רק בריאות.

איתן גינזבורג: למה אתה רוצה את תשובתה של ספיר?

אורנן שטיינברג: כי הדבר הזה נקבע, בין היתר, ביוזמה של משרד האוצר בתוכנית מ-2015.

ספיר איפרגן: אני לא מכירה את זה, אבל אני אבדוק - - -

איתן גינזבורג: האם יש לך התנגדות שהתקנות האלה עכשיו יהפכו להוראת קבע?

ספיר איפרגן: אני לא מכירה טוב את ההיסטוריה, אז לפני שאני עונה אני רוצה ברשותכם לבדוק ולהחזיר תשובה לוועדה בדקות הקרובות.

איתן גינזבורג: נחכה לתשובה ועד אז נעבור לתקנות הבאות.

איתן גינזבורג: תיקון תיקון.

אורנן שטיינברג: אז מה שאנחנו מבקשים להביא לאישורכם בתקנות האלה – הן קשורות לנושא של דחיית אופן - - -

איתן גינזבורג: למה זה תיקון תיקון?

איתי עצמון: זה תיקון לתיקון.

איתי עצמון: כיוון שמדובר בתיקון שעוד לא נכנס לתוקף – מתקנים אותו.

איתי עצמון: זאת הטכניקה החקיקתית.

אורנן שטיינברג: אז בעצם החלק שבו אנחנו רוצים לתקן זה הנושא של דחיית החישוב היומי לאדם שמבקש רישיון באמצע רבעון.

אורנן שטיינברג: בעבר, לפי תקנה 17ב' לתקנות הטלגרף האלחוטי אדם שקיבל רישיון להפעלת מכשיר אלחוטי באמצע הרבעון - היה נדרש לשלם על כל הרבעון – כלומר, גם אם הוא קיבל רישיון ביום האחרון של הרבעון הוא היה צריך לשלם כאילו הוא השתמש - - -

איתן גינזבורג: ועכשיו זה תשלום יומי?

איתן גינזבורג: פר שימוש?

אורנן שטיינברג: נכון.

אורנן שטיינברג: הדבר הזה גרם לחוסר התאמה בין התשלום למתן הרישיון להקצאת התדר, זה היה עיוות בתשלום האגרה, בעצם.

אורנן שטיינברג: אז באוגוסט בשנה שעברה באנו לוועדה ותיקנו את העניין הזה, ככה שהחישוב בעצם יהיה יומי.

אורנן שטיינברג: ביקשת מהיום האחרון ברבעון – תשלם רק על היום האחרון ברבעון ולא על הכול.

איתן גינזבורג: אגב, למה לא הבאתם את שתי התקנות מאוחדות?

איתן גינזבורג: למה לא בתקנה אחת?

אורנן שטיינברג: כי מה שפה אנחנו מתקנים זה את התיקון של אוגוסט שנה שעברה, והוראת השעה – אנחנו בעצם מתקנים את הוראת השעה שנקבעה ב-2015.

אורנן שטיינברג: זה שתי אכסניות משפטיות שונות.

אורנן שטיינברג: אם היינו רוצים לתקן למשל את התקנות עצמן היינו מביאים מסמך אחר, כי זה היה לתיקון התקנות, לא לתיקון התיקון כמו מה שאנחנו מתעסקים אתו עכשיו.

אורנן שטיינברג: אז האמת – עכשיו, כדי לדבר קצת על מערכת המחשוב לניהול הספקטרום האלחוטי שמשפיע על אופן החישוב – חברי פה יוכל להסביר יותר.

שמואל אזולאי: אז המשרד התחיל בלי שום קשר לתקנה הזאת להתארגן על מערכת ניהול ספקטרום חדשה, גם כדי ראשית לנהל את התדרים, את השימוש בתדרים בארץ, ובין היתר גם את הנושא של גביית אגרות בעד הקצאת התדר והשימוש בו.

שמואל אזולאי: אז אנחנו בעיצומו של הפרויקט ויש לנו כמה עיכובים שנובעים משינויים בממשקים של ממשל זמין.

שמואל אזולאי: לא מזמן התבשרנו שישנה איזושהי שדירת המידע, שהדבר הזה צורך מאתנו לחזור על כל הפיתוחים שביצענו, ולעשות עדכון לפיתוח, אז יש לנו בעצם delay לעלייה לאוויר של המערכת.

שמואל אזולאי: המערכת היא לא רק מערכת ניהול אגרות, היא יותר מערכת לניהול תדרים ומתן שירות לאזרחים ולתעשייה, לתושבים.

שמואל אזולאי: אז ככה שיש לנו delay מסוים, ואנחנו מבקשים לדחות את זה ל-1 לאוקטובר.

אורנן שטיינברג: אני רק אשלים – בעצם בשנה שעברה ביקשנו את החישוב היומי.

אורנן שטיינברג: הפתרון לזה, שבעיננו הוא פתרון הנכון וההוגן לא משתלב עם התשתית המיחשובית של המשרד.

אורנן שטיינברג: היום יש מערכת לניהול ספקטרום ישנה שבעצם לא יכולה לתמוך בחישוב יומי כי מדובר באלפי בעלי רישיונות או יותר שנמצאים במערכת ואי אפשר לדעת מי יבקש רישיון חדש.

אורנן שטיינברג: לכן, כדי ליישם את הפתרון הזה של חישוב יומי אנחנו נדרשים לפיתוח של מערכת חדשה.

אורנן שטיינברג: זה מה שהסביר שמואל אזולאי.

אורנן שטיינברג: מה שעלה לאתר הוועדה – הנוסח שביקשנו, עד 1 ביולי.

אורנן שטיינברג: כמו ששמואל אזולאי אמר, בימים האחרונים בלי קשר לדיון בוועדה – התברר לנו שיש בעיה בשדירת המידע – כן?

שמואל אזולאי: כן, שדירת המידע של ממשל זמין.

שמואל אזולאי: זה דורש מאתנו בעצם שכל הפיתוחים שעשינו של הממשקים כלפי ממשל זמין במערכת שתהיה מחוברת אליה ולכל המערכות הממשלתית, כולל מרכבה, כולל מסלול – אז בגלל השימוש בעדכון של הממשק אנחנו בעצם הולכים אחורה, עוברים על כל הפיתוחים שעשינו עד היום וצריכים לעדכן אותם בהתאם.

שמואל אזולאי: זה אומר – הממשקים עם ממשל זמין זה אומר כל הטפסים, שהולכים לעבור עדכונים.

אורנן שטיינברג: ולכן בעצם אנחנו רוצים להאריך את זה, לא ל-1 ביולי, אלא אנחנו צריכים את האוויר לנשימה הזה עד ה-1 באוקטובר.

טל פוקס: אני אשמח אם תוכלו להסביר לוועדה מה בעצם האבחנה בין המשתמשים שכבר היום החישוב לגביהם הוא חישוב יומי, ובין המשתמשים האחרים שהתחילה לגביהם נדחתה עד עכשיו ואתם מבקשים לדחות אתה שוב.

טל פוקס: בנוסף – להסביר מה המשמעויות של דחייה נוספת של התחילה לעניין הזה, לגבי משתמשים שעוד לא נכנס לגביהם התוקף.

אורנן שטיינברג: אז מה שקבענו בתיקון של שנה שעברה כשחשבנו על החישוב היומי – מאחר שהכרנו את אילוצי המערכת המיחשובית שלנו אז אמרנו שנעשה אכן תחילה מאוחרת, שתהיה ל-1.1.22, אבל החרגנו את זה.

אורנן שטיינברג: זה כבר נכנס לתוקף, עניין החישוב היומי, לעניין סוג מאוד מאוד ספציפי של בעלי רישיונות שאלו הן חברות הסלולר.

אורנן שטיינברג: ואת העבודה הזאת – מאחר ואי אפשר לעשות את זה מיחשובית, אנחנו עושים את זה ידנית, כלומר, אם חברת סלולר מבקשת רישיון באמצע רבעון אז גורמי המקצוע אצלנו עושים את החישוב הזה באופן ידני, כי אי אפשר לעשות את זה במערכות הממוחשבות.

אורנן שטיינברג: לגבי כל שאר בעלי הרישיונות, מאחר ובאמת מדובר במאות ואלפים – אנחנו לא יכולים לעשות את זה, מבחינת כוח אדם ידנית, ולכן צריכים לחכות למערכת החדשה.

שמואל אזולאי: מדובר בעצם על חמישה רישיונות שזה חברות הסלולר.

שמואל אזולאי: כיוון שהסכומים שם הם מאוד גבוהים אז אנחנו עושים את זה בצורה ידנית.

שמואל אזולאי: שאר המסה של כמויות, שמדובר על אלפים – אין לנו יכולת לעשות את זה.

טל פוקס: אתם יכולים לתת דוגמאות כדי לסבר את האוזן של בעלי הרישיונות האחרים, שהם לא רישיונות סלולר?

שמואל אזולאי: כן.

שמואל אזולאי: מדובר על קווי נל"ן אלחוטי, קו נל"ן זה בעצם הקצאת תדר להעברת תקשורת אלחוטית בין נקודה לנקודה.

שמואל אזולאי: שם מדובר על אלפים של רישיונות.

איתן גינזבורג: מי משתמש בזה, בעיקר?

שמואל אזולאי: חברות תקשורת.

אורנן שטיינברג: חברות סלולר ובזק.

שמואל אזולאי: חברות מפ"א – פנים ארצי, וגם - - -

איתן גינזבורג: הצבא גם?

שמואל אזולאי: כן.

איתן גינזבורג: יש עוד גופים?

קריאה: גלים מילימטריים עכשיו, עיריות.

שמואל אזולאי: גלים מילימטריים – זה מדיניות חדשה שהמשרד כבר מפיץ והיא רצה.

שמואל אזולאי: ואז הצטרפו העיריות לגבי ערים חכמות, והשירותים בתוך הערים.

שמואל אזולאי: דרך אגב, עדכנו את האגרה שם לעשירית ממחיר של אגרה רגילה.

שמואל אזולאי: עשינו שיטת חישוב שהיא חדשה לגמרי, קלה מבחינה רגולטורית וגם מופחתת אגרה בצורה משמעותית.

שמואל אזולאי: השימוש הוא נפוץ מאוד.

שמואל אזולאי: כלומר, מדיניות גלים מילימטריים מצליחה די טוב בארץ בשימוש, והעיריות הצטרפו בעצם כלקוח לקווי הנל"ן.

שמואל אזולאי: לקוחות נוספים זה הנושא של תקשורת חד - - -, מה שנקרא ווקי טוקי – תדרים של ווקי טוקי, מה שאתם מכירים.

שמואל אזולאי: תקשורת נוספת – השירות הימי.

שמואל אזולאי: זה עבור תחנה להפעלה, גם תחנה בכלי שיט וגם תחנת חוף, כל השירות הימי.

שמואל אזולאי: האגרה שם היא גם מאוד זניחה, והרישיון הוא לשנתיים.

טל פוקס: רדיו וטלוויזיה- שירותים לציבור, גם.

שמואל אזולאי: נכון.

טל פוקס: ומה המשמעות של הדחייה בתחילה עבור המשתמשים מבחינת עלויות?

טל פוקס: גם אצלם יש תנודתיות באמצע השנה, בדומה לחברות הסלולר?

טל פוקס: יש שם השפעה משמעותית על עלויות האגרות בעקבות שיטת החישוב?

שמואל אזולאי: עשינו הערכה, שהיא הערכה – כי מדובר רק על רישיונות חדשים.

שמואל אזולאי: לא מדברים על רישיונות קיימים שמחודשים רנדומלית מדי שנה, אלא על בקשות חדשות.

שמואל אזולאי: אז בהנחה שמישה הגיש בקשה באמצע ריבעון – לקחנו בקשה ממוצעת של אמצע ריבעון וכמות מבקשים, חתך רישיון – הגענו להערכה של כמיליון שקל.

טל פוקס: לכל המשתמשים.

טל פוקס: שזה כמה אלפים?

שמואל אזולאי: כן.

איתן גינזבורג: אני מתבלט לגבי המועד.

איתן גינזבורג: יש משום מה תחושה שגם אוקטובר לא יספיק.

איתן גינזבורג: יש מין תכונה כזאת שנותנים זמן ואחר כך הוא מוארך.

שמואל אזולאי: אז קיימנו דיון השבוע בנושא הזה, לקראת הישיבה בוועדה, ואנחנו רוצים כמה שיותר מהר - - - זה בעיקר בגלל שירות לציבור ולאזרחים ולתעשייה.

שמואל אזולאי: זו מהפכה מאוד מאוד גדולה בהיבט של השירות.

איתן גינזבורג: כן, אבל זאת מהפכה נדחית.

איתן גינזבורג: אתם דוחים אותה במועד.

איתן גינזבורג: יש תחושה מתוך ניסיון החיים במקום הזה שנגיע ליוני, למאי ואחרי זה אוקטובר כמו שאתם מבקשים, ושוב תתבקש דחייה.

שמואל אזולאי: אז ההסתברות שזה יקרה היא נמוכה.

טל פוקס: אנחנו גם העלינו שאלה לגבי שיקולים של היערכות וכניסה של הוראה כזו משמעותית באמצע שנה קלנדרית – האם יש יתרונות לזה שזה ייעשה בראשית השנה ולא תתחלף שיטת השינוי והמערכת באמצע שנה.

איתן גינזבורג: למה?

טל פוקס: שזה לא ייצור, אם זה באמצע שנה עוד פעם – כך זה ייתן איזושהי ודאות.

איתן גינזבורג: השאלה היא אחרת: אם מחליטים באמצע שנה להפחית תעריפים, זה פוגע במישהו?

טל פוקס: בוודאי שיש יתרון שזה ייכנס כמה שיותר מהר לתוקף, השאלה מה יקרה אם זה לא יהיה מוכן עד לסוף השנה, ואם החסרונות לא יעלו על היתרונות בזה שאנחנו פה באמצע שנה קלנדרית משנים את שיטת החישוב ואת המערכות עבור המשתמשים.

איתי עצמון: השאלה גם האם זה ישים מבחינת המשרד, זו גם שאלה.

איתי עצמון: האם זה יוצר בעיות לשנות את שיטת החישוב באמצע שנה קלנדרית?

אורנן שטיינברג: האופן שבו אנחנו מפתחים את המערכת זה עם feature של אופן חישוב יומי.

אורנן שטיינברג: כלומר, ברגע שהמערכת תפעל לא נוכל כבר לעשות חישוב רבעוני, למרות שאפשר גם להכניס - - -אבל ברירת המחדל היא חישוב יומי.

אורנן שטיינברג: לכן, מבחינת היישום – זו תהיה ברירת המחדל.

אורנן שטיינברג: לגבי בעלי רישיונות והוודאות שלהם – אנחנו היינו רוצים להביא את הבשורה הזאת כמה שיותר מוקדם, והציבור ישמח שזה יהיה כמה שיותר מוקדם.

אורנן שטיינברג: אם השיקולים פה זה החיסכון בעלות של החברות ביחס המוגדל לעומת חוסר הוודאות שלהם אם נבטיח שזה יהיה מוקדם יותר, אבל זה יידחה, ואנחנו לא רוצים שזה יידחה – אז זה שיקולים שערכה מנכ"לית המשרד ואכן העדיפה את טובת הציבור והחיסכון לכיסם מאשר החוסר ודאות הזו.

איתי עצמון: זו התקווה, אבל גם המועד של 1 בינואר, 2022 – זה לא מועד שנכפה על-ידי הוועדה, זה מועד שאתם ביקשתם רק לפני שנה.

איתי עצמון: אנחנו רואים שבדברי ההסבר אתם כותבים שהמערכת, בזמן שחלף – הפיתוח טרם הסתיים, בין היתר בשל משבר הקורונה, שלא נראה שהולך לחלוף בזמן הקרוב.

שמואל אזולאי: לא ציינו בעצם שהיצרן הוא יצרן חוץ והיינו צריכים להביא אנשים, מומחים שהיו צריכים להגיע לארץ – שהתעכבו.

שמואל אזולאי: אבל בעיקר אנחנו היינו לקראת סיום של הפיתוח, ואנחנו חוזרים בגלל שינויים בממשקים של ממשל זמין, כי צריך לעשות review נוסף על כל הפיתוחים שעשינו.

שמואל אזולאי: אני מדבר על פיתוחים של ממשקים ושל טפסים.

שמואל אזולאי: אנחנו משנים את כל התפיסה - - -

איתן גינזבורג: ביולי היא לא תעמוד?

שמואל אזולאי: לקחנו מרווח להיות ב safe side, כדי שלא נצטרך שוב פעם - - -

איתן גינזבורג: טוב.

איתן גינזבורג: אין לי דרכים לנבא את העתיד, אבל תכירו בכך שכמו בתיקון הקודם – ההארכות האלה הן לא דבר שהוא טוב.

איתן גינזבורג: אני לא יודע לכמה לקוחות שלכם הייתם מאריכים כל פעם בקשות, נניח.

שמואל אזולאי: יכולה הייתה להיות גישה אחרת שעד שלא תהיה מערכת אחרת, אין שום הקלה באגרות – זו עוד שיטה, אבל אני חושב שהשיטה הזו הייתה פוגעת בחברות הרט"ן שכן נתנו להן מענה.

שמואל אזולאי: לכן צריך בלאנס מסוים.

איתן גינזבורג: איכשהו תמיד זה לטובת הממשלה, אבל בסדר, נאשר את זה.

איתן גינזבורג: נעבור להקראה.

אורנן שטיינברג: תקנות הטלגרף האלחוטי (רישיונות, תעודות ואגרות) (תיקון) (תיקון/ התשפ״ב־2021 בתוקף סמכותי לפי סעיף 13 לפקודת הטלגרף האלחוטי [נוסח חדש], התשל"ב-1972 (להלן - הפקודה), באישור שר האוצר לפי סעיף 39ב(א) לחוק יסודות התקציב, התשמ״ה-1985, ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת לפי סעיף 13(ב) לפקודה, אני מתקין תקנות אלה: תיקון תקנה 3 !.

אורנן שטיינברג: בתקנות הטלגרף האלחוטי (רישיונות, תעודות ואגרות) (תיקון), התש״ף 2020, בתקנה 3(ב), במקום ״ביום כ״ח בטבת התשפ״ב (1 בינואר 2022)״ יבוא "ביום ב׳ בתמוז התשפ״ב (1 ביולי 2022)״.

איתי עצמון: וכאן בעצם אתם מבקשים לשנות את התאריך.

אורנן שטיינברג: כן.

אורנן שטיינברג: וכאן אנחנו מבקשים לשנות ל- ו' בתשרי, התשפ"ב, 1 באוקטובר, 2022.

איתן גינזבורג: ה-1 לאוקטובר זה לא יכול להיות כי זה שבת.

איתן גינזבורג: אני מציע שתבחרו יום אחר.

איתי עצמון: השאלה אם זה משנה שזה שבת.

טל פוקס: אני לא חושבת שיש לזה משמעות פרקטית, מבחינת הכניסה של המערכת.

שמואל אזולאי: המערכת כוללת מודל אגרות שיודע לחשב בצורה אוטומטית את הכול.

שמואל אזולאי: אני לא חושב שיש לזה משמעות.

שמואל אזולאי: אבל למען הסדר הטוב אפשר לקבוע יום אחר – חמישי או ראשון.

קריאות: - - -

שמואל אזולאי: זה לא משנה, כי ביום שבת לא מגישים בקשות.

שמואל אזולאי: לכן יום ראשון זה - - -

איתן גינזבורג: אני רוצה להבין את המשמעות.

איתן גינזבורג: קובעים מועד אבל לא פותחים לוח שנה.

טל פוקס: אני חושבת שיש לזה משמעות מבחינת החזרים.

אורנן שטיינברג: אם באמת נעשה את זה ב-4 באוקטובר, אבל כל מי שיבקש ב-1,2, ו-3 ישלמו יותר.

איתן גינזבורג: אז נשאיר את זה ב-1 לאוקטובר.

איתן גינזבורג: נצביע על תקנות הטלגרף האלחוטי (רישיונות, תעודות ואגרות) (תיקון) (תיקון), התשפ"ב-2021.

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: הצבעה התקנות אושרו.

איתן גינזבורג: תודה, התקנות אושרו.

איתן גינזבורג: נחזור לתקנות הטלגרף האלחוטי (רישיונות, תעודות ואגרות) (הוראת שעה) (תיקון), התשפ"ב-2021.

ספיר איפרגן: במסגרת הזמנים לא הצלחתי לחזור להיסטוריה אבל אשמח לענות עניינית לגופו של עניין.

ספיר איפרגן: בעצם, המשמעות של החלת הוראת קבע עכשיו מבחינתנו עכשיו היא קצת - - -בגלל שאנחנו עכשיו עובדים על עבודה לתמחור כלל התדרים מחדש.

ספיר איפרגן: למעשה, אחרי שהעבודה תושלם בסוף שנת 2022 תובא לוועדה למעשה בקשה חדשה לתמחור כלל התדרים.

ספיר איפרגן: בעת הזאת אנחנו סבורים שלא נכון להפוך את הוראת השעה להוראת קבע, פשוט בגלל שלא נעשתה עבודה לאחרונה שתצדיק ותחזק ותהווה איזשהו עוגן מקצועי לתעריף המתוקן, אם יושבי הוועדה יורדים לסוף דעתי.

ספיר איפרגן: לכן אנחנו חושבים שמשני הטעמים האלו – גם משום שנעשית עכשיו עבודה לעדכן את כל התעריפים וגם בגלל שלא נעשתה עבודה שתצביע על התעריף המופחת כהוראת שעה כתעריף הנכון, אנחנו סבורים שזה לא נכון יהיה להפוך עכשיו את הוראת הקבע להוראת שעה - - -

איתן גינזבורג: כל מה שאנחנו שואלים – זה מ-2015, כל ההארכות האלה, ולכן – בואו תהפכו את זה להוראת קבע, וכשתהיו מוכנים עם התעריפים החדשים – תביאו תקנות שמשנות תעריפים.

איתן גינזבורג: למה כל פעם לבוא לוועדה הזאת, צריך להתכנס, לכלות את הזמן שלכם, שלנו, אנחנו שואלים שאלות מביכות – בשביל מה?

איתן גינזבורג: משנים חוק אז משנים חוק.

איתי עצמון: זו עבודה כלכלית שנמשכת כבר שנים.

איתן גינזבורג: כן, נמשכת ונמשכת ועכשיו אתם מבקשים עוד שנה.

איתן גינזבורג: בשביל מה?

ספיר איפרגן: אפשר לבקש ממשרד התקשורת לפרט למה העבודה לוקחת זמן ממושך?

איתן גינזבורג: הם כבר הסבירו.

ספיר איפרגן: אנחנו יודעים שהעבודה מתמשכת יתר על - - - להסדיר את התעריפים אחת ולתמיד ועל כן כולנו עובדים מאוד קשה כדי שזה יקרה, ובסוף השנה הבאה כולנו צופים שהעבודה הזו תסתיים.

ספיר איפרגן: להחיל הוראת קבע בלי שלמעשה נעשתה איזושהי עבודה שתצדיק את ה - -

איתן גינזבורג: מה זה משנה?

איתן גינזבורג: אתם קובעים חוק.

איתן גינזבורג: רוצים לשנות אותו?

איתן גינזבורג: אז מביאים חוק חדש.

ספיר איפרגן: בגלל שאנחנו פשוט לא חושבים שיש טעם, עכשיו בשינוי.

איתן גינזבורג: אבל מה יקרה אם לא תספיקו?

איתן גינזבורג: נניח קרה משהו ולא גמרתם את העבודה, אתם תבואו שוב ותבקשו להאריך את זה, אז לפחות תעגנו את זה, בלי צורך באישור הוועדה כל הזמן, זה כדי להקל עליכם, פשוט.

ספיר איפרגן: אגב, דרך זה אנחנו מבחינתנו שמים על עצמנו עוד מנופים ועוד מנגנונים כדי שנוכל לעמוד בזמנים, בעצם.

ספיר איפרגן: אין לנו שום רצון שהתעריפים לאחר הה- - -יהיו תעריפי קבע ולכן מבחינתנו יש בזה גם משהו שמחייב אותנו לעמוד בזמנים ולהשלים את העבודה בזמן.

טל אלימלך: אני רק אוסיף שאנחנו בישורת האחרונה של ביצוע העבודה.

טל אלימלך: עכשיו זה בתחום אחריותי.

טל אלימלך: לכן ביקשנו שנה כי אנחנו יכולים להשלים ולסיים את זה.

טל אלימלך: יש הרבה סיבות היסטוריות מה קרה בשש השנים מאז שהוראת השעה נקבעה ועד שהתחילה העבודה, ורכיבים ותעדופים ושינויים שבוצעו, ואני לא רוצה להעמיס את הוועדה בשלל הנסיבות האירועים והתירוצים – ואנחנו כן נכונים באמת בישורת האחרונה לסיים את העבודה הזאת.

איתן גינזבורג: וחצי שנה לא תספיק לכם.

טל אלימלך: לא, כי הליכי החקיקה פה והתרגום של העבודות הכלכליות נהיו טיפה מורכבים.

טל אלימלך: יש פה שינויי מתודולוגיות מסוג אחר קצת ממה שהכרנו, כפי שהסברתי מקודם לחבר הכנסת.

איתן גינזבורג: אתם צריכים לעבוד על החקיקה הזאת, והשינויים?

טל אלימלך: על חלק מהדברים – כן, אמרתי: יש פרקים שכבר עברו, יש פרקים שיועברו.

טל אלימלך: אנחנו קודם כל כותבים בתוך המשרד את ההצעה, ואז מעבירים אותה – כמובן משרד המשפטים, משרד האוצר, פרסום לוועדה - - -

איתי עצמון: כמובן שאתם צריכים לקחת בחשבון את לוחות הזמנים מבחינת הגעה לוועדה – לא ברגע האחרון, כדי שלא תגיעו שוב להאריך את הוראת השעה כי הוועדה לא הספיקה לדון בתקנות הקבועות שהבאתם ברגע האחרון.

טל אלימלך: אז אני אחזור על לוח הזמנים שאנחנו מעריכים – השלמת העבודות המקצועיות עם היועץ זה עד סוף רבעון ראשון, אחרי זה – שלושה חודשים הליכים בתוך המשרד לכתיבת הליכי החקיקה, וחצי שנה עבודה מול הוועדה.

איתי עצמון: זה לא רק מול הוועדה.

איתי עצמון: אתם צריכים לקבל גם אישור של שר האוצר.

אורנן שטיינברג: נכון.

אורנן שטיינברג: הכוונה – התחלת הליך החקיקה שזה בעצם אומר שבתחילת הרבעון השלישי אנחנו נפרסם תזכיר חוק להערות הציבור.

איתי עצמון: זה גם עבודה מול משרד המשפטים.

טל אלימלך: נכון.

איתי עצמון: וודאי גם לאפשר לנו מספיק זמן כדי שהוועדה תספיק לדון בתקנות האלה, וזה כמובן לא הנושא היחיד שעל סדר-היום של הוועדה.

איתי עצמון: ראוי לא להביא את זה ברגע האחרון.

איתן גינזבורג: טוב, נקרא את הנוסח.

אורנן שטיינברג: תקנות הטלגרף האלחוטי (רישיונות, תעודות ואגרות) (הוראת שעה) (תיקיו), התשפ״ב־2021 בתוקף סמכותי לפי סעיף 13 לפקודת הטלגרף האלחוטי [נוסח חדש], התשל״ב-1972 (להלן - הפקודה), באישור שר האוצר לפי סעיף 39ב(א) לחוק יסודות התקציב, התשמ״ה-1985, ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת לפי סעיף 13(ב) לפקודה, אני מתקין תקנות אלה: תיקון תקנה 1 !.

אורנן שטיינברג: בתקנות הטלגרף האלחוטי (רישיונות, תעודות ואגרות) (הוראת שעה), התשע״ו-2015, בתקנה 1, ברישה, במקו□ "שש שנים" יבוא "שבע שנים".

אורנן שטיינברג: עכשיו אתייחס לדבר נוסף.

אורנן שטיינברג: בהמשך לשיחה עם היועץ המשפטי של הוועדה, אנחנו רוצים לבקש לבצע תיקון מבהיר להוראת השעה.

אורנן שטיינברג: אז ככה: בתוספת השנייה לתקנות, ההגדרה של "נקודת מפנה בגבול" ושל רשת ישראל החדשה מפנה לתקנות המודדים, מדידות ומיפוי, התשנ"ח-1998.

אורנן שטיינברג: בשנת 2016 תקנות אלה בוטלו ובמקומן הותקנו תקנות אחרות, תקנות המדידות ומיפוי, התשע"ב-2016, שכוללות גם הן את ההגדרה של שתי ההגדרות האמורות – נקודת מפנה בגבול, ורשת ישראל החדשה.

אורנן שטיינברג: לפי 25 לפקודת הפרשנות מאחר ותקנות המודדים בוטלו ובמקומן הותקנו תקנות המדידות, תקנות חדשות, תקנות הטלגרף האלחוטי – שגם הן כאמור כוללות את ההגדרות האלה – תקנות הטלגרף האלחוטי שואבות בעצם את הנוסחים מהתקנות החדשות.

אורנן שטיינברג: אז בעצם המצב המשפטי הוא שלמרות שכתוב – תקנות מ-1998 אצלנו, בהוראת השעה, בכל זאת אנחנו שואבים את ההגדרות מהתקנות החדשות.

אורנן שטיינברג: אז עכשיו, רק כדי להבהיר את המצב, ולמען השקיפות לציבור - - -

איתי עצמון: אז למען הסדר הטוב - - -

אורנן שטיינברג: כן, אז אנחנו רוצים לעשות תיקון מבהיר, שלפיו נוסח ההוראות ישקפו את המצב המשפטי הקיים – אז רק נשנה שם: במקום הפניה לתקנות הישנות, הפניה לתקנות החדשות.

איתי עצמון: זה לא נוסח שכרגע מונח על השולחן – זה טכני.

אורנן שטיינברג: "2.

אורנן שטיינברג: תיקון לתוספת השנייה בתקנות העיקריות, בתוספת השנייה בהגדרה "נקודת מפנה בגבול רשת ישראל החדשה", במקום "בתקנות המודדים- מדידות ומיפוי התשנ"ח-2998, יבוא: "בתקנות המדידות – מדידות ומיפוי, התשע"ב-2016".

איתן גינזבורג: מי בעד תקנות הטלגרף האלחוטי (רישיונות, תעודות ואגרות) (הוראת שעה) (תיקיו), התשפ״ב־2021?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: הצבעה התקנות אושרו.

איתן גינזבורג: התקנות אושרו.

איתן גינזבורג: אני מודה לכם, הישיבה נעולה.